# Eiropas Savienības L 280/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 280 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 3. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 280

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 3. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par datumu, kad stājas spēkā Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1279 (2021. gada 28. jūlijs) par pastiprinātās uzraudzības pagarināšanu Grieķijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 5605) | 2 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par datumu, kad stājas spēkā Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

1

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1279 (2021. gada 28. jūlijs) par pastiprinātās uzraudzības pagarināšanu Grieķijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 5605)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 5605)

2

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 3.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 280/1

---

Paziņojums par datumu, kad stājas spēkā Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (1), kas parakstīts Briselē, 2021. gada 10. maijā, ir stājies spēkā 2021. gada 13. jūlijā.

GATT

1

---

(1)  
  OV L 264, 26.7.2021., 3. lpp.

1

---

LĒMUMI

| 3.8.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 280/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1279

(2021. gada 28. jūlijs)

par pastiprinātās uzraudzības pagarināšanu Grieķijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 5605)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc Eiropas Stabilitātes mehānisma finansiālās palīdzības beigām 2018. gada 20. augustā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1192 (2) tika aktivizēts Grieķijas pastiprinātas uzraudzības sešu mēnešu laikposms, kas sākās 2018. gada 21. augustā. Pēc tam pastiprināto uzraudzību pagarināja piecas reizes (3), katru reizi vēl par sešiem mēnešiem, pēdējo reizi – no 2021. gada 21. februāra. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Eiropas Stabilitātes mehānisma finansiālās palīdzības beigām 2018. gada 20. augustā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1192 (2) tika aktivizēts Grieķijas pastiprinātas uzraudzības sešu mēnešu laikposms, kas sākās 2018. gada 21. augustā. Pēc tam pastiprināto uzraudzību pagarināja piecas reizes (3), katru reizi vēl par sešiem mēnešiem, pēdējo reizi – no 2021. gada 21. februāra.

| (2) | Grieķija kopš 2010. gada ir saņēmusi ievērojamu finansiālās palīdzības apjomu, kā rezultātā Grieķijas atlikušās saistības pret eurozonas dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu un Eiropas Stabilitātes mehānismu kopumā ir 242 152 miljoni EUR. Grieķija saņēma Eiropas partneru finansiālo atbalstu ar atvieglotiem noteikumiem, un 2012. gadā tika veikti īpaši pasākumi, lai uzlabotu parāda atmaksājamību, un vēlreiz 2017. gadā Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros. Eurogrupa 2018. gada 22. jūnijā panāca politisku vienošanos īstenot papildu pasākumus nolūkā nodrošināt parāda atmaksājamību. Par dažiem no šiem pasākumiem (tajā skaitā par tādu summu pārvešanu, kas līdzvērtīgas ienākumiem, kurus eurozonas valstu centrālās bankas nopelnījušas no Grieķijas valsts obligācijām, kas tiek turētas saskaņā ar Nolīgumu par neto finanšu aktīviem un Vērtspapīru tirgu programmu) Eurogrupā var vienoties divreiz gadā, pamatojoties uz pozitīviem ziņojumiem par pastiprināto uzraudzību attiecībā uz to, kā Grieķija ievēro savas pēcprogrammas politikas saistības. Pamatojoties uz vienošanos, ko attiecīgi 2019. gada aprīlī, 2019. gada decembrī, 2020. gada jūnijā, 2020. gada novembrī un 2021. gada jūnijā panāca Eurogrupa, tika atļauts izmantot no politikas atkarīgo parāda pasākumu pirmās piecas daļas. |
| --- | --- |

(2)

Grieķija kopš 2010. gada ir saņēmusi ievērojamu finansiālās palīdzības apjomu, kā rezultātā Grieķijas atlikušās saistības pret eurozonas dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu un Eiropas Stabilitātes mehānismu kopumā ir 242 152 miljoni EUR. Grieķija saņēma Eiropas partneru finansiālo atbalstu ar atvieglotiem noteikumiem, un 2012. gadā tika veikti īpaši pasākumi, lai uzlabotu parāda atmaksājamību, un vēlreiz 2017. gadā Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros. Eurogrupa 2018. gada 22. jūnijā panāca politisku vienošanos īstenot papildu pasākumus nolūkā nodrošināt parāda atmaksājamību. Par dažiem no šiem pasākumiem (tajā skaitā par tādu summu pārvešanu, kas līdzvērtīgas ienākumiem, kurus eurozonas valstu centrālās bankas nopelnījušas no Grieķijas valsts obligācijām, kas tiek turētas saskaņā ar Nolīgumu par neto finanšu aktīviem un Vērtspapīru tirgu programmu) Eurogrupā var vienoties divreiz gadā, pamatojoties uz pozitīviem ziņojumiem par pastiprināto uzraudzību attiecībā uz to, kā Grieķija ievēro savas pēcprogrammas politikas saistības. Pamatojoties uz vienošanos, ko attiecīgi 2019. gada aprīlī, 2019. gada decembrī, 2020. gada jūnijā, 2020. gada novembrī un 2021. gada jūnijā panāca Eurogrupa, tika atļauts izmantot no politikas atkarīgo parāda pasākumu pirmās piecas daļas.

| (3) | Grieķija ir Eurogrupā apņēmusies turpināt un pabeigt visas galvenās reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma stabilitātes atbalsta programmu (“programma”), un nodrošināt to svarīgo reformu mērķu īstenošanu, kuras pieņemtas saskaņā ar minēto programmu un tās priekštečiem. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētas darbības fiskālās un fiskālās jomas strukturālās politikas, sociālās labklājības, finanšu stabilitātes, darba un produktu tirgu, privatizācijas un valsts pārvaldes jomās. Minētās konkrētās darbības, kas izklāstītas Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija paziņojuma pielikumā, palīdzēs novērst Grieķijas pārmērīgās makroekonomikas nelīdzsvarotības un ekonomisko grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus. |
| --- | --- |

(3)

Grieķija ir Eurogrupā apņēmusies turpināt un pabeigt visas galvenās reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma stabilitātes atbalsta programmu (“programma”), un nodrošināt to svarīgo reformu mērķu īstenošanu, kuras pieņemtas saskaņā ar minēto programmu un tās priekštečiem. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētas darbības fiskālās un fiskālās jomas strukturālās politikas, sociālās labklājības, finanšu stabilitātes, darba un produktu tirgu, privatizācijas un valsts pārvaldes jomās. Minētās konkrētās darbības, kas izklāstītas Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija paziņojuma pielikumā, palīdzēs novērst Grieķijas pārmērīgās makroekonomikas nelīdzsvarotības un ekonomisko grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus.

| (4) | Komisija 2021. gada 2. jūnijā publicēja 2021. gada padziļinātu pārskatu par Grieķiju (4). Komisija secināja, ka Grieķija joprojām saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Šī nelīdzsvarotība bija saistīta ar lielām valdības parādsaistībām, ienākumus nenesošu aizdevumu augsto īpatsvaru un nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu, ņemot vērā joprojām augsto bezdarba līmeni, lai gan tas samazinās, un zemo potenciālo izaugsmi. Analīze liecina, ka šī neaizsargātība joprojām pastāv. Jāatzīmē, ka neaizsargātības novērtējuma konteksts šā gada padziļinātajā pārskatā par Grieķiju ievērojami atšķiras no pagājušā gada. Turklāt Covid-19 pandēmijas attīstībai, atveseļošanas intensitātei un krīzes iespējamām strukturālām sekām joprojām raksturīga liela nenoteiktība, kam novērtējumā nepieciešama piesardzība. Kopumā politikas rīcība pagājušajā gadā bija vērsta uz Covid-19 satricinājuma ietekmes mazināšanu un atveseļošanas veicināšanu. Tas ir palielinājis parādsaistības, bet tam būtu jāveicina korekcijas vidējā termiņā. Valdības parāds 2020. gadā ievērojami palielinājās, un paredzams, ka tas sāks samazināties tikai no 2022. gada. Valdības parādu galvenokārt tur oficiālie sektora kreditori, un to finansē ar zemām likmēm un ilgiem termiņiem, kas kopā ar lielajām naudas rezervēm pasargā Grieķiju no īstermiņa svārstībām. Tekošā konta deficīts nesen ir palielinājies, un tiek prognozēts, ka tas joprojām būs liels galvenokārt Covid-19 krīzes ietekmes dēļ uz ievērojamo tūrisma nozari. Joprojām augstajam ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvaram banku nozarē ir bijusi ievērojama lejupejoša tendence, ko galvenokārt noteica aktīvu aizsardzības shēmas Hercules atbalstīto aizdevumu pārdošana. Tomēr pastāv risks, ka jauni ienākumus nenesoši aizdevumi atkal sāks uzkrāties, tiklīdz pakāpeniski tiks atcelta politika aizņēmēju aizsardzībai pret Covid-19 satricinājumu. Tajā pašā laikā valsts banku saikne ir noturīga un pieaug, un banku rentabilitātes perspektīvas joprojām ir vājas. Centienus stiprināt izaugsmes perspektīvas kavē grūtības, ko rada noplicinātais kapitāls, sabiedrības novecošana un kvalificēta darbaspēka izceļošana. Nākotnē Grieķijas atveseļošanas un noturības plāns dod iespēju risināt nelīdzsvarotības, investīciju un reformu vajadzības. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2021. gada 2. jūnijā publicēja 2021. gada padziļinātu pārskatu par Grieķiju (4). Komisija secināja, ka Grieķija joprojām saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Šī nelīdzsvarotība bija saistīta ar lielām valdības parādsaistībām, ienākumus nenesošu aizdevumu augsto īpatsvaru un nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu, ņemot vērā joprojām augsto bezdarba līmeni, lai gan tas samazinās, un zemo potenciālo izaugsmi. Analīze liecina, ka šī neaizsargātība joprojām pastāv. Jāatzīmē, ka neaizsargātības novērtējuma konteksts šā gada padziļinātajā pārskatā par Grieķiju ievērojami atšķiras no pagājušā gada. Turklāt Covid-19 pandēmijas attīstībai, atveseļošanas intensitātei un krīzes iespējamām strukturālām sekām joprojām raksturīga liela nenoteiktība, kam novērtējumā nepieciešama piesardzība. Kopumā politikas rīcība pagājušajā gadā bija vērsta uz Covid-19 satricinājuma ietekmes mazināšanu un atveseļošanas veicināšanu. Tas ir palielinājis parādsaistības, bet tam būtu jāveicina korekcijas vidējā termiņā. Valdības parāds 2020. gadā ievērojami palielinājās, un paredzams, ka tas sāks samazināties tikai no 2022. gada. Valdības parādu galvenokārt tur oficiālie sektora kreditori, un to finansē ar zemām likmēm un ilgiem termiņiem, kas kopā ar lielajām naudas rezervēm pasargā Grieķiju no īstermiņa svārstībām. Tekošā konta deficīts nesen ir palielinājies, un tiek prognozēts, ka tas joprojām būs liels galvenokārt Covid-19 krīzes ietekmes dēļ uz ievērojamo tūrisma nozari. Joprojām augstajam ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvaram banku nozarē ir bijusi ievērojama lejupejoša tendence, ko galvenokārt noteica aktīvu aizsardzības shēmas Hercules atbalstīto aizdevumu pārdošana. Tomēr pastāv risks, ka jauni ienākumus nenesoši aizdevumi atkal sāks uzkrāties, tiklīdz pakāpeniski tiks atcelta politika aizņēmēju aizsardzībai pret Covid-19 satricinājumu. Tajā pašā laikā valsts banku saikne ir noturīga un pieaug, un banku rentabilitātes perspektīvas joprojām ir vājas. Centienus stiprināt izaugsmes perspektīvas kavē grūtības, ko rada noplicinātais kapitāls, sabiedrības novecošana un kvalificēta darbaspēka izceļošana. Nākotnē Grieķijas atveseļošanas un noturības plāns dod iespēju risināt nelīdzsvarotības, investīciju un reformu vajadzības.

| (5) | Kopš pandēmijas sākuma ES un tās dalībvalstis ir veikušas vēl nepieredzētus pasākumus, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un viņu iztikas līdzekļus. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un īstenojot saskaņotu Savienības pieeju, Grieķija turpināja pieņemt pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, un paplašināja fiskālo un likviditātes pasākumu kopumu, ar kuriem palīdz vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem. ES atbalstīja valstu centienus risināt veselības krīzi un mazināt triecienu ekonomikai. Cīņai pret vīrusu tā novirzīja sava budžeta līdzekļus, iedarbināja Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, pilnībā izmantoja valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību un izveidoja jaunus atbalsta instrumentus, tajā skaitā Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRII+) un SURE (jaunu pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā). SURE ietvaros Grieķija ir saņēmusi 5,2 miljardus EUR. Ar apstiprināto projekta finansējumu 1,8 miljardu EUR apmērā Grieķija gūst labumu arī no Eiropas Investīciju bankas īpaša Eiropas garantiju fonda, kas mobilizē atbalstu uzņēmumiem visā ES. Šos pasākumus papildina citi pasākumi, ko veic Eiropas Centrālā banka, Eiropas Stabilitātes mehānisms un Eiropas Investīciju banka. |
| --- | --- |

(5)

Kopš pandēmijas sākuma ES un tās dalībvalstis ir veikušas vēl nepieredzētus pasākumus, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un viņu iztikas līdzekļus. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un īstenojot saskaņotu Savienības pieeju, Grieķija turpināja pieņemt pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, un paplašināja fiskālo un likviditātes pasākumu kopumu, ar kuriem palīdz vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem. ES atbalstīja valstu centienus risināt veselības krīzi un mazināt triecienu ekonomikai. Cīņai pret vīrusu tā novirzīja sava budžeta līdzekļus, iedarbināja Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, pilnībā izmantoja valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību un izveidoja jaunus atbalsta instrumentus, tajā skaitā Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRII+) un SURE (jaunu pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā). SURE ietvaros Grieķija ir saņēmusi 5,2 miljardus EUR. Ar apstiprināto projekta finansējumu 1,8 miljardu EUR apmērā Grieķija gūst labumu arī no Eiropas Investīciju bankas īpaša Eiropas garantiju fonda, kas mobilizē atbalstu uzņēmumiem visā ES. Šos pasākumus papildina citi pasākumi, ko veic Eiropas Centrālā banka, Eiropas Stabilitātes mehānisms un Eiropas Investīciju banka.

| (6) | Komisija 2021. gada 2. jūnijā publicēja savu desmito novērtējumu par Grieķijas pastiprināto uzraudzību (5). Tajā secināts, ka Grieķija ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savas īpašās apņemšanās, neraugoties uz pandēmijas radītajiem sarežģītajiem apstākļiem. Iestādes īstenoja vairākas fundamentālas reformas, tajā skaitā jomās, kas būs svarīgas, lai pārvaldītu pašreizējās ekonomikas krīzes ilgtermiņa sekas un stiprinātu valsts pārvaldes spēju sekmīgi īstenot atveseļošanas un noturības plānu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2021. gada 2. jūnijā publicēja savu desmito novērtējumu par Grieķijas pastiprināto uzraudzību (5). Tajā secināts, ka Grieķija ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savas īpašās apņemšanās, neraugoties uz pandēmijas radītajiem sarežģītajiem apstākļiem. Iestādes īstenoja vairākas fundamentālas reformas, tajā skaitā jomās, kas būs svarīgas, lai pārvaldītu pašreizējās ekonomikas krīzes ilgtermiņa sekas un stiprinātu valsts pārvaldes spēju sekmīgi īstenot atveseļošanas un noturības plānu.

| (7) | ES 2020. gada 23. decembrī izveidoja Atveseļošanas instrumentu, kas nodrošina 750 miljardus EUR Covid-19 krīzes negatīvo ekonomisko seku novēršanai un atveseļošanas veicināšanai. Instruments ir jāīsteno, jo īpaši izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu (“mehānisms”) 672,5 miljardu EUR apmērā. 2020.–2021. gada Eiropas politikas koordinēšanas pusgads tika uz laiku pielāgots, lai varētu sākt mehānisma darbību. Izmantojot mehānismu, Grieķija ir tiesīga 2021.–2026. gadā saņemt līdz 17,8 miljardiem EUR dotāciju veidā un līdz 12,7 miljardiem EUR aizdevumu veidā. |
| --- | --- |

(7)

ES 2020. gada 23. decembrī izveidoja Atveseļošanas instrumentu, kas nodrošina 750 miljardus EUR Covid-19 krīzes negatīvo ekonomisko seku novēršanai un atveseļošanas veicināšanai. Instruments ir jāīsteno, jo īpaši izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu (“mehānisms”) 672,5 miljardu EUR apmērā. 2020.–2021. gada Eiropas politikas koordinēšanas pusgads tika uz laiku pielāgots, lai varētu sākt mehānisma darbību. Izmantojot mehānismu, Grieķija ir tiesīga 2021.–2026. gadā saņemt līdz 17,8 miljardiem EUR dotāciju veidā un līdz 12,7 miljardiem EUR aizdevumu veidā.

| (8) | Grieķija savu atveseļošanas un noturības plānu (“plāns”) iesniedza 2021. gada 27. aprīlī. Saskaņā ar Regulas par Atveseļošanas un noturības mehānismu 19. pantu Komisija novērtēja (6) atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderību un saskaņotību. Pamatojoties uz Komisijas 2021. gada 17. jūnijā iesniegto priekšlikumu (7), Padome 2021. gada 13. jūlijā apstiprināja plāna pozitīvo novērtējumu (8). Padome jo īpaši uzskatīja, ka plāns palīdz efektīvi risināt būtiskas ekonomikas un sociālās problēmas, kas apzinātas konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, tajā skaitā tā fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas sniegti saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā iekļauto reformu pamatā ir ļoti lieli reformu centieni, kas veikti saskaņā ar ekonomikas korekciju programmām, un tās papildina reformas, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros. |
| --- | --- |

(8)

Grieķija savu atveseļošanas un noturības plānu (“plāns”) iesniedza 2021. gada 27. aprīlī. Saskaņā ar Regulas par Atveseļošanas un noturības mehānismu 19. pantu Komisija novērtēja (6) atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderību un saskaņotību. Pamatojoties uz Komisijas 2021. gada 17. jūnijā iesniegto priekšlikumu (7), Padome 2021. gada 13. jūlijā apstiprināja plāna pozitīvo novērtējumu (8). Padome jo īpaši uzskatīja, ka plāns palīdz efektīvi risināt būtiskas ekonomikas un sociālās problēmas, kas apzinātas konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, tajā skaitā tā fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas sniegti saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā iekļauto reformu pamatā ir ļoti lieli reformu centieni, kas veikti saskaņā ar ekonomikas korekciju programmām, un tās papildina reformas, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros.

| (9) | Padome pārbaudīja 2021. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas 2021. gadā veikto padziļināto pārskatu un pamatojoties uz Komisijas novērtējumu. Ņemot vērā pašlaik vēl ārkārtīgi augsto nenoteiktības līmeni, fiskālās politikas norādēm bija galvenokārt kvalitatīvs raksturs. Tā ieteica (9) Grieķijai izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus 2022. gadā īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku un saglabājot valsts finansētas investīcijas. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, Grieķijai būtu jāīsteno fiskālā politika, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Tajā pašā laikā būtu jāpalielina investīcijas, lai palielinātu izaugsmes potenciālu. Padome arī aicināja iestādes īpašu uzmanību pievērst publisko finanšu struktūrai. |
| --- | --- |

(9)

Padome pārbaudīja 2021. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas 2021. gadā veikto padziļināto pārskatu un pamatojoties uz Komisijas novērtējumu. Ņemot vērā pašlaik vēl ārkārtīgi augsto nenoteiktības līmeni, fiskālās politikas norādēm bija galvenokārt kvalitatīvs raksturs. Tā ieteica (9) Grieķijai izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus 2022. gadā īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku un saglabājot valsts finansētas investīcijas. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, Grieķijai būtu jāīsteno fiskālā politika, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Tajā pašā laikā būtu jāpalielina investīcijas, lai palielinātu izaugsmes potenciālu. Padome arī aicināja iestādes īpašu uzmanību pievērst publisko finanšu struktūrai.

| (10) | Kopš pandēmijas sākuma Grieķija saglabāja savu klātbūtni obligāciju tirgos un turpināja īstenot savu finansēšanas plānu, kas tika pilnībā izpildīts 2020. gadā. Proti, 2021. gada martā tika piesaistīti 2,5 miljardi EUR, emitējot 30 gadu valsts obligāciju, kas bija pirmā Grieķijas 30 gadu valsts obligācija, kura tika emitēta kopš 2007. gada. Grieķija 2021. gada martā veica arī daļēju Starptautiskā Valūtas fonda aizdevumu pirmstermiņa atmaksu, kas palīdz samazināt ārvalstu valūtas risku un palīdz uzlabot finanšu tirgu uzticēšanos. Neraugoties uz pandēmiju, Grieķijas valsts kredītreitings 2021. gadā turpināja uzlaboties, vēl vairāk samazinot neatbilstību investīciju kategorijai. Pašreizējos labvēlīgos finansēšanas nosacījumus atbalsta Eiropas līmenī pieņemti likviditātes pasākumi, tajā skaitā Eiropas Centrālās bankas pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programma. Pamatojoties uz parāda atmaksājamības analīzi, kas izklāstīta 10. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā, sagaidāms, ka valdības bruto finansējuma vajadzības īstermiņā saglabāsies paaugstinātas galvenokārt sakarā ar 2021. gadā prognozēto lielo primāro deficītu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītā aizdevumu mehānisma īstenošanu 2021.–2022. gadā, lai gan pēdējā minētā papildu finansējuma vajadzība tiek segta ar pieņemto Atveseļošanas un noturības mehānisma aizdevuma izmaksu. Paredzams, ka turpmākajos gados finansējuma vajadzības būs mērenas un līdz 2030. gadam saglabāsies mazākas par 15 % no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Kopš pandēmijas sākuma Grieķija saglabāja savu klātbūtni obligāciju tirgos un turpināja īstenot savu finansēšanas plānu, kas tika pilnībā izpildīts 2020. gadā. Proti, 2021. gada martā tika piesaistīti 2,5 miljardi EUR, emitējot 30 gadu valsts obligāciju, kas bija pirmā Grieķijas 30 gadu valsts obligācija, kura tika emitēta kopš 2007. gada. Grieķija 2021. gada martā veica arī daļēju Starptautiskā Valūtas fonda aizdevumu pirmstermiņa atmaksu, kas palīdz samazināt ārvalstu valūtas risku un palīdz uzlabot finanšu tirgu uzticēšanos. Neraugoties uz pandēmiju, Grieķijas valsts kredītreitings 2021. gadā turpināja uzlaboties, vēl vairāk samazinot neatbilstību investīciju kategorijai. Pašreizējos labvēlīgos finansēšanas nosacījumus atbalsta Eiropas līmenī pieņemti likviditātes pasākumi, tajā skaitā Eiropas Centrālās bankas pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programma. Pamatojoties uz parāda atmaksājamības analīzi, kas izklāstīta 10. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā, sagaidāms, ka valdības bruto finansējuma vajadzības īstermiņā saglabāsies paaugstinātas galvenokārt sakarā ar 2021. gadā prognozēto lielo primāro deficītu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītā aizdevumu mehānisma īstenošanu 2021.–2022. gadā, lai gan pēdējā minētā papildu finansējuma vajadzība tiek segta ar pieņemto Atveseļošanas un noturības mehānisma aizdevuma izmaksu. Paredzams, ka turpmākajos gados finansējuma vajadzības būs mērenas un līdz 2030. gadam saglabāsies mazākas par 15 % no IKP.

| (11) | Kopš Eiropas Stabilitātes mehānisma programmas beigām Grieķijas banku nozare ir kļuvusi stabilāka un noturīgāka pret satricinājumiem, taču joprojām pastāv mantotie riski un ievērojama pamatā esošā neaizsargātība, kuru pastiprina koronavīrusa uzliesmojuma negatīvā ietekme. Bankas saglabā pietiekamu likviditāti, izmantojot stimulējošus monetārās politikas nosacījumus. Joprojām augstajam ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvaram banku nozarē ir bijusi ievērojama lejupejoša tendence, 2020. gada decembrī sasniedzot 30,1 %, kas ir samazinājums salīdzinājumā ar 40,6 % 2019. gada decembrī (10), galvenokārt tāpēc, ka tika pārdoti aizdevumi, kurus atbalsta Hercules aktīvu aizsardzības shēma, kas nesen tika pagarināta. Tomēr pastāv negatīvi riski, kas varētu materializēties pēc valsts atbalsta programmu atcelšanas. Gan mājsaimniecību, gan nefinanšu sabiedrību spēja atmaksāt parādu joprojām ir zema, savukārt nepietiekami attīstītais kapitāla tirgus ierobežo uzņēmumu piekļuvi ar parādu nesaistītam finansējumam. Tomēr maksājumu tendences sākotnējās pazīmes pēc moratorija termiņa beigām liecina, ka negatīvā ietekme uz aktīvu kvalitāti kopumā var atbilst banku sākotnējām prognozēm vai Grieķijas Bankas pašreizējo prognožu apakšgalam. Banku sistēmas kapitāla pozīcija kopumā ir atbilstoša, taču rentabilitāte joprojām ir zema, savukārt valsts banku saikne pandēmijas krīzes laikā tika pastiprināta. Iestādes arī turpina īstenot būtiskas finanšu nozares reformas, jo īpaši jauno maksātnespējas kodeksu, kas stājās spēkā 2021. gada jūnijā. Tomēr ar pandēmiju saistītie tiesvedības traucējumi joprojām negatīvi ietekmē parādu piedziņas procesu un citu finanšu sektora reformu īstenošanu, kuru mērķis ir uzlabot esošos ienākumus nenesošo aizdevumu noregulējuma instrumentus, taču procesi pakāpeniski atsākas. Šo reformu ietekme būs atkarīga no tā, cik savlaicīgi un efektīvi tās tiks īstenotas. |
| --- | --- |

(11)

Kopš Eiropas Stabilitātes mehānisma programmas beigām Grieķijas banku nozare ir kļuvusi stabilāka un noturīgāka pret satricinājumiem, taču joprojām pastāv mantotie riski un ievērojama pamatā esošā neaizsargātība, kuru pastiprina koronavīrusa uzliesmojuma negatīvā ietekme. Bankas saglabā pietiekamu likviditāti, izmantojot stimulējošus monetārās politikas nosacījumus. Joprojām augstajam ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvaram banku nozarē ir bijusi ievērojama lejupejoša tendence, 2020. gada decembrī sasniedzot 30,1 %, kas ir samazinājums salīdzinājumā ar 40,6 % 2019. gada decembrī (10), galvenokārt tāpēc, ka tika pārdoti aizdevumi, kurus atbalsta Hercules aktīvu aizsardzības shēma, kas nesen tika pagarināta. Tomēr pastāv negatīvi riski, kas varētu materializēties pēc valsts atbalsta programmu atcelšanas. Gan mājsaimniecību, gan nefinanšu sabiedrību spēja atmaksāt parādu joprojām ir zema, savukārt nepietiekami attīstītais kapitāla tirgus ierobežo uzņēmumu piekļuvi ar parādu nesaistītam finansējumam. Tomēr maksājumu tendences sākotnējās pazīmes pēc moratorija termiņa beigām liecina, ka negatīvā ietekme uz aktīvu kvalitāti kopumā var atbilst banku sākotnējām prognozēm vai Grieķijas Bankas pašreizējo prognožu apakšgalam. Banku sistēmas kapitāla pozīcija kopumā ir atbilstoša, taču rentabilitāte joprojām ir zema, savukārt valsts banku saikne pandēmijas krīzes laikā tika pastiprināta. Iestādes arī turpina īstenot būtiskas finanšu nozares reformas, jo īpaši jauno maksātnespējas kodeksu, kas stājās spēkā 2021. gada jūnijā. Tomēr ar pandēmiju saistītie tiesvedības traucējumi joprojām negatīvi ietekmē parādu piedziņas procesu un citu finanšu sektora reformu īstenošanu, kuru mērķis ir uzlabot esošos ienākumus nenesošo aizdevumu noregulējuma instrumentus, taču procesi pakāpeniski atsākas. Šo reformu ietekme būs atkarīga no tā, cik savlaicīgi un efektīvi tās tiks īstenotas.

| (12) | Iestādes turpina gūt progresu strukturālo reformu jomā, kas ir būtiskas, lai novērstu Grieķijas ekonomisko grūtību pamatcēloņus (11) un uzlabotu izaugsmes potenciālu, kas savukārt palīdzētu samazināt augsto parāda attiecību. Papildus iepriekš minētajai maksātnespējas tiesību aktu reformai valdība ir turpinājusi darbu pie darba tirgus tiesību aktu, profesionālās izglītības un apmācības un universitātes izglītības modernizēšanas. Tā ir turpinājusi konsekventu progresu investīciju licencēšanas reformu un valsts pārvaldes reformu jomā, pastiprinājusi nodokļu administrācijas spējas, reformējusi elektroenerģijas tirgu un virzījusi vairākus galvenos privatizācijas projektus un valsts uzņēmumu korporatīvās pārvaldības reformas. Tomēr joprojām ir plašas iespējas turpmāk virzīt institucionālās un strukturālās reformas, tajā skaitā tiesisko, administratīvo un tiesu sistēmas regulējumu. Paredzams, ka šajā ziņā galvenā iespēja būs Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto reformu un investīciju īstenošana. |
| --- | --- |

(12)

Iestādes turpina gūt progresu strukturālo reformu jomā, kas ir būtiskas, lai novērstu Grieķijas ekonomisko grūtību pamatcēloņus (11) un uzlabotu izaugsmes potenciālu, kas savukārt palīdzētu samazināt augsto parāda attiecību. Papildus iepriekš minētajai maksātnespējas tiesību aktu reformai valdība ir turpinājusi darbu pie darba tirgus tiesību aktu, profesionālās izglītības un apmācības un universitātes izglītības modernizēšanas. Tā ir turpinājusi konsekventu progresu investīciju licencēšanas reformu un valsts pārvaldes reformu jomā, pastiprinājusi nodokļu administrācijas spējas, reformējusi elektroenerģijas tirgu un virzījusi vairākus galvenos privatizācijas projektus un valsts uzņēmumu korporatīvās pārvaldības reformas. Tomēr joprojām ir plašas iespējas turpmāk virzīt institucionālās un strukturālās reformas, tajā skaitā tiesisko, administratīvo un tiesu sistēmas regulējumu. Paredzams, ka šajā ziņā galvenā iespēja būs Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto reformu un investīciju īstenošana.

| (13) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka apstākļi, kas pamatoja pastiprinātas uzraudzības noteikšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. pantu, joprojām pastāv. Konkrētāk, Grieķija vēl arvien saskaras ar riskiem, kuri saistīti ar tās finanšu stabilitāti, un gadījumā, ja tie īstenotos, tie varētu radīt plašāku negatīvu ietekmi citās eurozonas dalībvalstīs. Ja šāda negatīva ietekme īstenotos, tā varētu rasties netieši, ietekmējot ieguldītāju uzticēšanos un tādējādi palielinot refinansēšanas izmaksas bankām un citām eurozonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka apstākļi, kas pamatoja pastiprinātas uzraudzības noteikšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. pantu, joprojām pastāv. Konkrētāk, Grieķija vēl arvien saskaras ar riskiem, kuri saistīti ar tās finanšu stabilitāti, un gadījumā, ja tie īstenotos, tie varētu radīt plašāku negatīvu ietekmi citās eurozonas dalībvalstīs. Ja šāda negatīva ietekme īstenotos, tā varētu rasties netieši, ietekmējot ieguldītāju uzticēšanos un tādējādi palielinot refinansēšanas izmaksas bankām un citām eurozonas dalībvalstīm.

| (14) | Tāpēc vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāveic pasākumi, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus, un jāīsteno strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu. Minētie faktori ietver smagu un ieilgušu lejupslīdi krīzes laikā, Grieķijas parāda sloga apmēru, tās finanšu sektora neaizsargātību, joprojām salīdzinoši spēcīgo saikni starp finanšu sektoru un Grieķijas publiskajām finansēm, tajā skaitā valsts īpašumtiesību rezultātā, risku, ka smagā spriedze kādā no minētajiem sektoriem izplatīsies uz citām dalībvalstīm, kā arī eurozonas dalībvalstu riska darījumus ar Grieķijas valsti. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāveic pasākumi, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus, un jāīsteno strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu. Minētie faktori ietver smagu un ieilgušu lejupslīdi krīzes laikā, Grieķijas parāda sloga apmēru, tās finanšu sektora neaizsargātību, joprojām salīdzinoši spēcīgo saikni starp finanšu sektoru un Grieķijas publiskajām finansēm, tajā skaitā valsts īpašumtiesību rezultātā, risku, ka smagā spriedze kādā no minētajiem sektoriem izplatīsies uz citām dalībvalstīm, kā arī eurozonas dalībvalstu riska darījumus ar Grieķijas valsti.

| (15) | Lai novērstu atlikušos riskus un uzraudzītu ar tiem saistīto apņemšanos izpildi, šķiet nepieciešami un pamatoti pagarināt Grieķijas pastiprināto uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Lai novērstu atlikušos riskus un uzraudzītu ar tiem saistīto apņemšanos izpildi, šķiet nepieciešami un pamatoti pagarināt Grieķijas pastiprināto uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 1. punktu.

| (16) | Grieķijai tika dota iespēja paust savu viedokli par Komisijas novērtējumu, kas tika nosūtīts 2021. gada 10. jūnija vēstulē. Savā 2021. gada 17. jūnija atbildē Grieķija kopumā piekrita Komisijas novērtējumam, ko tā sniedza attiecībā uz ekonomiskajām problēmām, ar ko valsts saskaras, un tas ir pamats pastiprinātās uzraudzības pagarināšanai. |
| --- | --- |

(16)

Grieķijai tika dota iespēja paust savu viedokli par Komisijas novērtējumu, kas tika nosūtīts 2021. gada 10. jūnija vēstulē. Savā 2021. gada 17. jūnija atbildē Grieķija kopumā piekrita Komisijas novērtējumam, ko tā sniedza attiecībā uz ekonomiskajām problēmām, ar ko valsts saskaras, un tas ir pamats pastiprinātās uzraudzības pagarināšanai.

| (17) | Grieķija turpinās gūt labumu no tehniskā atbalsta, ko sniedz saskaņā ar tehniskā atbalsta instrumentu, kura ietvaros dalībvalstis jo īpaši tiks atbalstītas to atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

(17)

Grieķija turpinās gūt labumu no tehniskā atbalsta, ko sniedz saskaņā ar tehniskā atbalsta instrumentu, kura ietvaros dalībvalstis jo īpaši tiks atbalstītas to atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā.

| (18) | Komisija pastiprinātās uzraudzības īstenošanā plāno cieši sadarboties ar Eiropas Stabilitātes mehānismu agrīnās brīdināšanas sistēmas satvarā, |
| --- | --- |

(18)

Komisija pastiprinātās uzraudzības īstenošanā plāno cieši sadarboties ar Eiropas Stabilitātes mehānismu agrīnās brīdināšanas sistēmas satvarā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grieķijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 1. punktu piemērotais pastiprinātās uzraudzības laikposms, ko aktivizēja ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1192, tiek pagarināts par papildu sešu mēnešu laikposmu, kas sākas 2021. gada 21. augustā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2021. gada 28. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Paolo GENTILONI

---

(1)  
  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1192 (2018. gada 11. jūlijs) par pastiprinātas uzraudzības aktivizēšanu Grieķijā (OV L 211, 22.8.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/338 (OV L 60, 28.2.2019., 17. lpp.); Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1287 (OV L 202, 31.7.2019., 110. lpp.); Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/280 (OV L 59, 28.2.2020., 9. lpp.); Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/5086 (OV L 248, 31.7.2020., 20. lpp.) un Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/271 (OV L 61, 22.2.2021., 3. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku (COM(2021) 500). Padziļināts pārskats par Grieķiju (COM(2021) 403).

4

(5)  Eiropas Komisija: Pastiprinātas uzraudzības ziņojums – Grieķija, 2021. gada jūnijs (COM(2021) 528).

5

(6)  Komisijas novērtējums par Grieķijas atveseļošanas un noturības plānu (SWD(2021) 155).

6

(7)  COM(2021) 328 final.

7

(8)  Padomes īstenošanas lēmums (2021. gada 13. jūlijs) par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu.

8

(9)  Padomes ieteikums (2021. gada 13. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2021. gada stabilitātes programmu.

9

(10)  Avots: Grieķijas Banka, vērtējot individuālā līmenī.

10

(11)  Skatīt, piemēram, Eiropas Komisija: Pastiprinātas uzraudzības ziņojums – Grieķija, 2021. gada jūnijs (COM(2021) 528) un Padomes īstenošanas lēmums (2021. gada 13. jūlijs) par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu, un pievienotais Komisijas novērtējums SWD(2021) 155.

11

---