# Euroopan unionin C 97E/22.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 97E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta22. huhtikuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 97E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta22. huhtikuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   (Tiedonantoja) |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | ISTUNTOKAUSI 2003-2004 |
| | Maanantai, 9. helmikuuta 2004 |
| 2004/C 097E/1 | PÖYTÄKIRJA | 1 |
| ISTUNNON KULKU


  Istuntokauden uudelleen avaaminen


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Parlamentin kokoonpano


  Vastaanotetut asiakirjat


  Neuvoston toimittamat sopimustekstit


  Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)


  Vetoomukset


  Valiokuntaan palauttaminen


  Käsittelyjärjestys


  Minuutin puheenvuorot poliittisesti tärkeistä asioista


  Luokituslaitokset (keskustelu)


  Työaikajärjestelyt (keskustelu)


  AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003) (keskustelu)


  Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa (keskustelu)


  Seuraavan istunnon esityslista


  Istunnon päättäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 22 |
| | Tiistai, 10. helmikuuta 2004 |
| 2004/C 097E/2 | PÖYTÄKIRJA | 23 |
| ISTUNNON KULKU


  Istunnon avaaminen


  Vastaanotetut asiakirjat


  Keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)


  Lintuinfluenssa Aasiassa (julkilausuma ja keskustelu)


  Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I (keskustelu)


  Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (keskustelu)


  Äänestykset


  EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Kansainvälinen siviili-ilmailu ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen *** (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Sianliha-alan YMJ * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***II (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Sosiaalisen suojelun komitea * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Liikkuva kalusto ja lentokalusto * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Syrjäisimmät alueet ja kalatalous (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I (äänestys)


  Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelut (äänestys)


  Juhlaistunto


  Äänestykset (jatkoa)


  Luokituslaitokset (äänestys)


  Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa (äänestys)


  Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen (äänestys)


  Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot (äänestys)


  Äänestysselitykset


  Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (jatkoa keskustelulle)


  Maataloustutkimus (keskustelu)


  Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet * (keskustelu)


  Laaja poliittinen kehys seuraaville rahoitusnäkymille: Vauras Eurooppa - poliittinen kalenteri ja talousarviovarat laajentunutta unionia varten 2007-2013 (julkilausuma ja keskustelu)


  Kyselytunti (kysymykset komissiolle)


  Loheen liittyvät ongelmat (julkilausuma ja keskustelu)


  Terästeollisuuden kriisi (julkilausuma ja keskustelu)


  Väestönkehitys Euroopan unionissa (suullinen kysymys, josta keskustellaan)


  Seuraavan istunnon esityslista


  Istunnon päättäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 43 |
| LIITE 1 | 45 |
| LIITE II | 56 |
| HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 65 |
| P5_TA(2004)0056EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 833 - C5-0033/2004 - 2003/0319(CNS)) | 65 |
| P5_TA(2004)0057EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 200430 päivään huhtikuuta 2004 sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Slovenian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 835 - C5-0034/2004 - 2003/0320(CNS)) | 65 |
| P5_TA(2004)0058EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen hallinnollisen järjestelyn tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 836 - C5-0035/2004 - 2003/0322(CNS)) | 65 |
| P5_TA(2004)0059EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 837 - C5-0036/2004 - 2003/0323(CNS)) | 66 |
| P5_TA(2004)0060Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 559 - C5-0448/2003 - 2003/0221(COD)) | 66 |
| P5_TA(2004)0061Kansainvälinen siviili-ilmailu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä I olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 524 - C5-0425/2003 - 2003/0207(COD)) | 67 |
| P5_TA(2004)0062Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumista Euroopan talousalueeseen koskevan sopimuksen ja neljän siihen liittyvän sopimuksen tekemisestä (11902/2003 - KOM(2003) 439 - C5-0626/2003 - 2003/0160(AVC)) | 67 |
| P5_TA(2004)0063Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 298 - C5-0259/2003 - 2003/0103(CNS)) | 68 |
| P5_TA(2004)0064Sianliha-alan YMJ *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi sianlihaalan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 297 - C5-0308/2003 - 2003/0104(CNS)) | 69 |
| P5_TA(2004)0065Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (15172/1/2003 - C5-0020/2004 - 2003/0095(COD)) | 69 |
| P5_TA(2004)0066Sosiaalisen suojelun komitea *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta (KOM(2003) 305 - C5-0317/2003 - 2003/0133(CNS)) | 70 |
| P5_TA(2004)0067Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa, Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen (KOM(2003) 588 - C5-0497/2003 - 2003/0228(CNS)) | 72 |
| P5_TA(2004)0068Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2791/1999 muuttamisesta (KOM(2003) 349 - C5-0284/2003 - 2003/0125(CNS)) | 73 |
| P5_TA(2004)0069Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta (KOM(2003) 451 - C5-0358/2003 - 2003/0163(CNS)) | 74 |
| P5_TA(2004)0070Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta syvänmeren koralliriuttojen troolaamisen vaikutuksilta suojelemisen osalta Skotlannin luoteispuolella (KOM(2003) 519 - C5-0446/2003 - 2003/0201(CNS)) | 79 |
| P5_TA(2004)0071Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen perussäännön 51 ja 54 artiklan muuttamisesta siten, että lisää yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevaa toimivaltaa siirretään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle (6283/2003 - C5-0057/2003 - 2003/0805(CNS)) | 81 |
| P5_TA(2004)0072Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta (12464/2003 - C5-0450/2003 - 2003/0820(CNS)) | 82 |
| P5_TA(2004)0073Liikkuva kalusto ja lentokalusto *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kapkaupungissa 16 päivänä marraskuuta 2001 yhteisesti hyväksyttyjen liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevan yleissopimuksen ja siihen liitettävän lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön toimesta (SEC(2002)1308/2 - C5-0086/2003 - 2002/0312(CNS)) | 83 |
| P5_TA(2004)0074Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 701 - C5-0596/2003 - 2003/0275(CNS)) | 84 |
| P5_TA(2004)0075Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksiEuroopan parlamentin päätös Marco Pannellan pyynnöstä, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman rikostuomioistuimessa vireillä olevan menettelyn yhteydessä (2003/2183(IMM)) | 85 |
| P5_TA(2004)0076Syrjäisimmät alueet ja kalatalousEuroopan parlamentin päätöslauselma syrjäisimmistä alueista ja kalataloudesta (2003/2112(INI)) | 86 |
| P5_TA(2004)0077AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003)Euroopan parlamentin päätöslauselma AKT-EU-yhteiskokouksen toiminnasta vuonna 2003 (2003/2007(INI)) | 88 |
| P5_TA(2004)0078Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD)) | 93 |
| P5_TC1-COD(2003)0174Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta | 94 |
| P5_TA(2004)0079Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelutEuroopan parlamentin päätöslauselma EU:n oikeuksista, ensisijaisista tavoitteista ja suosituksista YK:n ihmisoikeustoimikunnan Genevessä 15. maaliskuuta-23. huhtikuuta 2004 pidettävää 60. istuntoa varten | 112 |
| P5_TA(2004)0080LuokituslaitoksetEuroopan parlamentin päätöslauselma luottoluokituslaitosten asemasta ja menetelmistä (2003/2081(INI)) | 117 |
| P5_TA(2004)0081Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissaEuroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava (KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)) ja komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa (KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI)) | 121 |
| P5_TA(2004)0082Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistymisestä (KOM(2003) 354 - C5-0410/2003 - 2003/2125(INI)) | 126 |
| P5_TA(2004)0083Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnotEuroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta (KOM(2003) 625 - C5-0241/2003 - 2003/2099(INI)) | 130 |
| | Keskiviikko, 11. helmikuuta 2004 |
| 2004/C 097E/3 | PÖYTÄKIRJA | 134 |
| ISTUNNON KULKU


  Istunnon avaaminen


  Vuotuinen keskustelu - Edistyminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa (2003) (keskustelu)


  Ydinaseriisunta (suulliset kysymykset, joista keskustellaan)


  Tervetulotoivotukset


  Äänestykset


  Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Maataloustutkimus (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Ammattipätevyyden tunnustaminen ***I (äänestys)


  Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***I (äänestys)


  Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet * (äänestys)


  Työaikajärjestelyt (äänestys)


  Äänestysselitykset


  Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Euroopan unionin kanta Kansainvälisessä tuomioistuimessa Israelin rakentamasta turvaaidasta järjestettävään kuulemiseen (julkilausuma ja keskustelu)


  Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus) (julkilausuma ja keskustelu)


  Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)


  Parlamentin kokoonpano


  Siviiliprosessioikeuden lähentäminen (keskustelu)


  Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I (keskustelu)


  Intermodaaliset lastausyksiköt ***I (keskustelu)


  Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen *** (keskustelu)


  Seuraavan istunnon esityslista


  Istunnon päättäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 147 |
| LIITE 1 | 149 |
| LIITE II | 164 |
| HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 224 |
| P5_TA(2004)0084Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma maataloustulojen kehityksestä Euroopan unionissa (2002/2258(INI)) | 224 |
| P5_TA(2004)0085MaataloustutkimusEuroopan parlamentin päätöslauselma maataloudesta ja maatalouden tutkimuksesta osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista (2003/2052(INI)) | 228 |
| P5_TA(2004)0086Ammattipätevyyden tunnustaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta (KOM(2002) 119 - C5-0113/2002 - 2002/0061(COD)) | 230 |
| P5_TC1-COD(2002)0061Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta | 231 |
| LIITE ILuettelo ammatillisista yhdistyksistä ja järjestöistä, jotka täyttävät 4 artiklan 2 kohdan edellytykset | 279 |
| LIITE IILuettelo 14 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetuista koulutusaloista, joilla on erikoisrakenne | 280 |
| LIITE IIILuettelo 14 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetusta säännellystä koulutuksesta | 290 |
| LIITE IV21 ja 22 artiklassa tarkoitettuihin ammattikokemusluokkiin liittyvät toiminnot | 293 |
| LIITE VKoulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen perustuva tunnustaminen | 304 |
| LIITE VIArkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat, joita saavutetut oikeudet koskevat 58 artiklan 1 kohdan nojalla | 364 |
| LIITE VIIDirektiivin 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaadittavat asiakirjat ja todistukset | 368 |
| P5_TA(2004)0087Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (KOM(2003) 418 - C5-0320/2003 - 2003/0153(COD)) | 370 |
| P5_TC1-COD(2003)0153Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (uudelleen laadittu) | 370 |
| LIITELIITELUETTELO | 401 |
| P5_TA(2004)0088Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS)) | 559 |
| P5_TA(2004)0089TyöaikajärjestelytEuroopan parlamentin päätöslauselma työajan järjestämisestä (direktiivin 93/104/EY tarkistaminen) (2003/2165(INI)) | 566 |
| | Torstai, 12. helmikuuta 2004 |
| 2004/C 097E/4 | PÖYTÄKIRJA | 572 |
| ISTUNNON KULKU


  Istunnon avaaminen


  Vastaanotetut asiakirjat


  Ydinaseriisunta (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)


  Afganistan (keskustelu)


  Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen (julkilausuma ja keskustelu)


  Määräajat


  Äänestykset


  Media-koulutus (2001-2005) ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)


  Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I (äänestys)


  Intermodaaliset lastausyksiköt ***I (äänestys)


  Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen *** (äänestys)


  Terästeollisuuden kriisi (äänestys)


  Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus) (äänestys)


  Siviiliprosessioikeuden lähentäminen (äänestys)


  Afganistan (äänestys)


  Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen (äänestys)


  Äänestysselitykset


  Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset


  Poliittisten ryhmien kokoonpano


  Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen


  Yleishyödyllisiä palveluja koskeva EU:n strategia (suullinen kysymys, josta keskustellaan)


  Direktiivin 73/239/ETY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 1978-2001 (suullinen kysymys, josta keskustellaan)


  KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA


  Iranin vaalit (keskustelu)


  Poliittiset murhat Kambodžassa (keskustelu)


  Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet (keskustelu)


  KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA PÄÄTTYI


  Ilmoitus neuvoston toimittamista yhteisistä kannoista


  Äänestykset


  Iranin vaalit (äänestys)


  Poliittiset murhat Kambodžassa (äänestys)


  Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet (äänestys)


  Valiokuntien kokoonpano


  Valiokuntaan lähettäminen - Päätös laatia valiokunta-aloitteisia mietintöjä


  Luetteloon kirjatut kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)


  Tämän istuntojakson aikana hyväksyttyjen tekstien edelleen välittäminen


  Seuraavien istuntojen aikataulu


  Istuntokauden keskeyttäminen |
| LÄSNÄOLOLISTA | 588 |
| LIITE 1 | 589 |
| LIITE II | 599 |
| HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 601 |
| P5_TA(2004)0090MEDIA-koulutus (2001-2005) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta (KOM(2003) 188 - C5-0176/2003 - 2003/0064(COD)) | 601 |
| P5_TC1-COD(2003)0064Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EYtekemiseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA-koulutus) (2001-2005) tehdyn päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta | 601 |
| P5_TA(2004)0091MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (KOM(2003) 191 - C5-0177/2003 - 2003/0067(COD)) | 603 |
| P5_TC1-COD(2003)0067Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY tekemiseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (2001-2005) | 603 |
| P5_TA(2004)0092Euroopan meriturvallisuusvirasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD)) | 605 |
| P5_TC1-COD(2003)0159Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta | 606 |
| P5_TA(2004)0093Intermodaaliset lastausyksiköt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä (KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD)) | 612 |
| P5_TC1-COD(2003)0056Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi intermodaalisista lastausyksiköistä | 613 |
| LIITE IIntermodaalisia lastausyksiköitä koskevat olennaiset vaatimukset | 623 |
| LIITE IIEurooppalaista intermodaalista lastausyksikköä koskevat olennaiset vaatimukset | 624 |
| LIITE IIIVähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä 10 artiklassa tarkoitettuja ilmoitettuja laitoksia nimettäessä | 625 |
| LIITE IVVaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt | 626 |
| LIITE VMääräaikaistarkastusmenettelyt | 632 |
| LIITE VICE-merkintä ja muut tunnukset | 633 |
| LIITE VIIVaatimustenmukaisuusvakuutus | 636 |
| P5_TA(2004)0094Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin (14389/2003 - KOM(2003) 534 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC)) | 636 |
| P5_TA(2004)0095Terästeollisuuden kriisiEuroopan parlamentin päätöslauselma terästeollisuuden kriisistä (AST/Thyssen Krupp) | 637 |
| P5_TA(2004)0096Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus)Euroopan parlamentin päätöslauselma omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus | 639 |
| P5_TA(2004)0097Siviiliprosessioikeuden lähentäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymistä Euroopan unionissa (KOM(2002) 654 + KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI)) | 643 |
| P5_TA(2004)0098Afganistan: haasteet ja tulevaisuudennäkymätEuroopan parlamentin päätöslauselma Afganistanista sekä maan haasteista ja tulevaisuudennäkymistä (2003/2121(INI)) | 647 |
| P5_TA(2004)0099Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittamisesta | 656 |
| P5_TA(2004)0100Iranin vaalitEuroopan parlamentin päätöslauselma Iranista | 660 |
| P5_TA(2004)0101Poliittiset murhat KambodžassaEuroopan parlamentin päätöslauselma Kambodžasta | 662 |
| P5_TA(2004)0102Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehetEuroopan parlamentin päätöslauselma kreikkalaisten ja filippiiniläisten merimiesten kohtalosta Karachissa | 664 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   (Tiedonantoja)

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2003-2004

Maanantai, 9. helmikuuta 2004

2004/C 097E/1

PÖYTÄKIRJA

1

ISTUNNON KULKU

Istuntokauden uudelleen avaaminen

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Parlamentin kokoonpano

Vastaanotetut asiakirjat

Neuvoston toimittamat sopimustekstit

Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)

Vetoomukset

Valiokuntaan palauttaminen

Käsittelyjärjestys

Minuutin puheenvuorot poliittisesti tärkeistä asioista

Luokituslaitokset (keskustelu)

Työaikajärjestelyt (keskustelu)

AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003) (keskustelu)

Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa (keskustelu)

Seuraavan istunnon esityslista

Istunnon päättäminen

LÄSNÄOLOLISTA

22

Tiistai, 10. helmikuuta 2004

2004/C 097E/2

PÖYTÄKIRJA

23

ISTUNNON KULKU

Istunnon avaaminen

Vastaanotetut asiakirjat

Keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)

Lintuinfluenssa Aasiassa (julkilausuma ja keskustelu)

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I (keskustelu)

Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (keskustelu)

Äänestykset

EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Kansainvälinen siviili-ilmailu ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen *** (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Sianliha-alan YMJ * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***II (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Sosiaalisen suojelun komitea * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Liikkuva kalusto ja lentokalusto * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Syrjäisimmät alueet ja kalatalous (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I (äänestys)

Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelut (äänestys)

Juhlaistunto

Äänestykset (jatkoa)

Luokituslaitokset (äänestys)

Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa (äänestys)

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen (äänestys)

Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot (äänestys)

Äänestysselitykset

Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (jatkoa keskustelulle)

Maataloustutkimus (keskustelu)

Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet * (keskustelu)

Laaja poliittinen kehys seuraaville rahoitusnäkymille: Vauras Eurooppa - poliittinen kalenteri ja talousarviovarat laajentunutta unionia varten 2007-2013 (julkilausuma ja keskustelu)

Kyselytunti (kysymykset komissiolle)

Loheen liittyvät ongelmat (julkilausuma ja keskustelu)

Terästeollisuuden kriisi (julkilausuma ja keskustelu)

Väestönkehitys Euroopan unionissa (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Seuraavan istunnon esityslista

Istunnon päättäminen

LÄSNÄOLOLISTA

43

LIITE 1

45

LIITE II

56

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

65

P5_TA(2004)0056EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 833 - C5-0033/2004 - 2003/0319(CNS))

65

P5_TA(2004)0057EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 200430 päivään huhtikuuta 2004 sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Slovenian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 835 - C5-0034/2004 - 2003/0320(CNS))

65

P5_TA(2004)0058EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen hallinnollisen järjestelyn tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 836 - C5-0035/2004 - 2003/0322(CNS))

65

P5_TA(2004)0059EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *Ehdotus neuvoston päätökseksi Ιtävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 837 - C5-0036/2004 - 2003/0323(CNS))

66

P5_TA(2004)0060Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 559 - C5-0448/2003 - 2003/0221(COD))

66

P5_TA(2004)0061Kansainvälinen siviili-ilmailu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä I olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 524 - C5-0425/2003 - 2003/0207(COD))

67

P5_TA(2004)0062Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumista Euroopan talousalueeseen koskevan sopimuksen ja neljän siihen liittyvän sopimuksen tekemisestä (11902/2003 - KOM(2003) 439 - C5-0626/2003 - 2003/0160(AVC))

67

P5_TA(2004)0063Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 298 - C5-0259/2003 - 2003/0103(CNS))

68

P5_TA(2004)0064Sianliha-alan YMJ *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi sianlihaalan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 297 - C5-0308/2003 - 2003/0104(CNS))

69

P5_TA(2004)0065Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (15172/1/2003 - C5-0020/2004 - 2003/0095(COD))

69

P5_TA(2004)0066Sosiaalisen suojelun komitea *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta (KOM(2003) 305 - C5-0317/2003 - 2003/0133(CNS))

70

P5_TA(2004)0067Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa, Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen (KOM(2003) 588 - C5-0497/2003 - 2003/0228(CNS))

72

P5_TA(2004)0068Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2791/1999 muuttamisesta (KOM(2003) 349 - C5-0284/2003 - 2003/0125(CNS))

73

P5_TA(2004)0069Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta (KOM(2003) 451 - C5-0358/2003 - 2003/0163(CNS))

74

P5_TA(2004)0070Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta syvänmeren koralliriuttojen troolaamisen vaikutuksilta suojelemisen osalta Skotlannin luoteispuolella (KOM(2003) 519 - C5-0446/2003 - 2003/0201(CNS))

79

P5_TA(2004)0071Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen perussäännön 51 ja 54 artiklan muuttamisesta siten, että lisää yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevaa toimivaltaa siirretään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle (6283/2003 - C5-0057/2003 - 2003/0805(CNS))

81

P5_TA(2004)0072Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta (12464/2003 - C5-0450/2003 - 2003/0820(CNS))

82

P5_TA(2004)0073Liikkuva kalusto ja lentokalusto *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kapkaupungissa 16 päivänä marraskuuta 2001 yhteisesti hyväksyttyjen liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevan yleissopimuksen ja siihen liitettävän lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön toimesta (SEC(2002)1308/2 - C5-0086/2003 - 2002/0312(CNS))

83

P5_TA(2004)0074Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 701 - C5-0596/2003 - 2003/0275(CNS))

84

P5_TA(2004)0075Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksiEuroopan parlamentin päätös Marco Pannellan pyynnöstä, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman rikostuomioistuimessa vireillä olevan menettelyn yhteydessä (2003/2183(IMM))

85

P5_TA(2004)0076Syrjäisimmät alueet ja kalatalousEuroopan parlamentin päätöslauselma syrjäisimmistä alueista ja kalataloudesta (2003/2112(INI))

86

P5_TA(2004)0077AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003)Euroopan parlamentin päätöslauselma AKT-EU-yhteiskokouksen toiminnasta vuonna 2003 (2003/2007(INI))

88

P5_TA(2004)0078Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD))

93

P5_TC1-COD(2003)0174Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta

94

P5_TA(2004)0079Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelutEuroopan parlamentin päätöslauselma EU:n oikeuksista, ensisijaisista tavoitteista ja suosituksista YK:n ihmisoikeustoimikunnan Genevessä 15. maaliskuuta-23. huhtikuuta 2004 pidettävää 60. istuntoa varten

112

P5_TA(2004)0080LuokituslaitoksetEuroopan parlamentin päätöslauselma luottoluokituslaitosten asemasta ja menetelmistä (2003/2081(INI))

117

P5_TA(2004)0081Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissaEuroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava (KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)) ja komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa (KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI))

121

P5_TA(2004)0082Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistymisestä (KOM(2003) 354 - C5-0410/2003 - 2003/2125(INI))

126

P5_TA(2004)0083Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnotEuroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta (KOM(2003) 625 - C5-0241/2003 - 2003/2099(INI))

130

Keskiviikko, 11. helmikuuta 2004

2004/C 097E/3

PÖYTÄKIRJA

134

ISTUNNON KULKU

Istunnon avaaminen

Vuotuinen keskustelu - Edistyminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa (2003) (keskustelu)

Ydinaseriisunta (suulliset kysymykset, joista keskustellaan)

Tervetulotoivotukset

Äänestykset

Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Maataloustutkimus (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Ammattipätevyyden tunnustaminen ***I (äänestys)

Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***I (äänestys)

Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet * (äänestys)

Työaikajärjestelyt (äänestys)

Äänestysselitykset

Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Euroopan unionin kanta Kansainvälisessä tuomioistuimessa Israelin rakentamasta turvaaidasta järjestettävään kuulemiseen (julkilausuma ja keskustelu)

Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus) (julkilausuma ja keskustelu)

Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)

Parlamentin kokoonpano

Siviiliprosessioikeuden lähentäminen (keskustelu)

Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I (keskustelu)

Intermodaaliset lastausyksiköt ***I (keskustelu)

Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen *** (keskustelu)

Seuraavan istunnon esityslista

Istunnon päättäminen

LÄSNÄOLOLISTA

147

LIITE 1

149

LIITE II

164

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

224

P5_TA(2004)0084Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma maataloustulojen kehityksestä Euroopan unionissa (2002/2258(INI))

224

P5_TA(2004)0085MaataloustutkimusEuroopan parlamentin päätöslauselma maataloudesta ja maatalouden tutkimuksesta osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista (2003/2052(INI))

228

P5_TA(2004)0086Ammattipätevyyden tunnustaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta (KOM(2002) 119 - C5-0113/2002 - 2002/0061(COD))

230

P5_TC1-COD(2002)0061Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta

231

LIITE ILuettelo ammatillisista yhdistyksistä ja järjestöistä, jotka täyttävät 4 artiklan 2 kohdan edellytykset

279

LIITE IILuettelo 14 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetuista koulutusaloista, joilla on erikoisrakenne

280

LIITE IIILuettelo 14 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetusta säännellystä koulutuksesta

290

LIITE IV21 ja 22 artiklassa tarkoitettuihin ammattikokemusluokkiin liittyvät toiminnot

293

LIITE VKoulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen perustuva tunnustaminen

304

LIITE VIArkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat, joita saavutetut oikeudet koskevat 58 artiklan 1 kohdan nojalla

364

LIITE VIIDirektiivin 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaadittavat asiakirjat ja todistukset

368

P5_TA(2004)0087Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (KOM(2003) 418 - C5-0320/2003 - 2003/0153(COD))

370

P5_TC1-COD(2003)0153Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (uudelleen laadittu)

370

LIITELIITELUETTELO

401

P5_TA(2004)0088Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS))

559

P5_TA(2004)0089TyöaikajärjestelytEuroopan parlamentin päätöslauselma työajan järjestämisestä (direktiivin 93/104/EY tarkistaminen) (2003/2165(INI))

566

Torstai, 12. helmikuuta 2004

2004/C 097E/4

PÖYTÄKIRJA

572

ISTUNNON KULKU

Istunnon avaaminen

Vastaanotetut asiakirjat

Ydinaseriisunta (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)

Afganistan (keskustelu)

Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen (julkilausuma ja keskustelu)

Määräajat

Äänestykset

Media-koulutus (2001-2005) ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I (äänestys)

Intermodaaliset lastausyksiköt ***I (äänestys)

Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen *** (äänestys)

Terästeollisuuden kriisi (äänestys)

Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus) (äänestys)

Siviiliprosessioikeuden lähentäminen (äänestys)

Afganistan (äänestys)

Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen (äänestys)

Äänestysselitykset

Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Poliittisten ryhmien kokoonpano

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Yleishyödyllisiä palveluja koskeva EU:n strategia (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Direktiivin 73/239/ETY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 1978-2001 (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA

Iranin vaalit (keskustelu)

Poliittiset murhat Kambodžassa (keskustelu)

Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet (keskustelu)

KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA PÄÄTTYI

Ilmoitus neuvoston toimittamista yhteisistä kannoista

Äänestykset

Iranin vaalit (äänestys)

Poliittiset murhat Kambodžassa (äänestys)

Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet (äänestys)

Valiokuntien kokoonpano

Valiokuntaan lähettäminen - Päätös laatia valiokunta-aloitteisia mietintöjä

Luetteloon kirjatut kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)

Tämän istuntojakson aikana hyväksyttyjen tekstien edelleen välittäminen

Seuraavien istuntojen aikataulu

Istuntokauden keskeyttäminen

LÄSNÄOLOLISTA

588

LIITE 1

589

LIITE II

599

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

601

P5_TA(2004)0090MEDIA-koulutus (2001-2005) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta (KOM(2003) 188 - C5-0176/2003 - 2003/0064(COD))

601

P5_TC1-COD(2003)0064Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EYtekemiseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA-koulutus) (2001-2005) tehdyn päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta

601

P5_TA(2004)0091MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (KOM(2003) 191 - C5-0177/2003 - 2003/0067(COD))

603

P5_TC1-COD(2003)0067Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY tekemiseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (2001-2005)

603

P5_TA(2004)0092Euroopan meriturvallisuusvirasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD))

605

P5_TC1-COD(2003)0159Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta

606

P5_TA(2004)0093Intermodaaliset lastausyksiköt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä (KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD))

612

P5_TC1-COD(2003)0056Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi intermodaalisista lastausyksiköistä

613

LIITE IIntermodaalisia lastausyksiköitä koskevat olennaiset vaatimukset

623

LIITE IIEurooppalaista intermodaalista lastausyksikköä koskevat olennaiset vaatimukset

624

LIITE IIIVähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä 10 artiklassa tarkoitettuja ilmoitettuja laitoksia nimettäessä

625

LIITE IVVaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt

626

LIITE VMääräaikaistarkastusmenettelyt

632

LIITE VICE-merkintä ja muut tunnukset

633

LIITE VIIVaatimustenmukaisuusvakuutus

636

P5_TA(2004)0094Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin (14389/2003 - KOM(2003) 534 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC))

636

P5_TA(2004)0095Terästeollisuuden kriisiEuroopan parlamentin päätöslauselma terästeollisuuden kriisistä (AST/Thyssen Krupp)

637

P5_TA(2004)0096Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus)Euroopan parlamentin päätöslauselma omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus

639

P5_TA(2004)0097Siviiliprosessioikeuden lähentäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymistä Euroopan unionissa (KOM(2002) 654 + KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI))

643

P5_TA(2004)0098Afganistan: haasteet ja tulevaisuudennäkymätEuroopan parlamentin päätöslauselma Afganistanista sekä maan haasteista ja tulevaisuudennäkymistä (2003/2121(INI))

647

P5_TA(2004)0099Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittamisesta

656

P5_TA(2004)0100Iranin vaalitEuroopan parlamentin päätöslauselma Iranista

660

P5_TA(2004)0101Poliittiset murhat KambodžassaEuroopan parlamentin päätöslauselma Kambodžasta

662

P5_TA(2004)0102Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehetEuroopan parlamentin päätöslauselma kreikkalaisten ja filippiiniläisten merimiesten kohtalosta Karachissa

664

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I (Tiedonantoja)

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2003-2004

Maanantai, 9. helmikuuta 2004

| 22.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 97/1

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 97 E/01)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti Pat COX

puhemies

1.   Istuntokauden uudelleen avaaminen

Istunto avattiin klo 17.05.

2.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Claude Turmes on ilmoittanut olleensa läsnä 29. tammikuuta 2004 pidetyssä istunnossa, mutta hänen nimensä ei ole läsnäololistassa.

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Parlamentin kokoonpano

Toimivaltaiset Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Sérgio Ribeiro on nimitetty parlamentin jäseneksi edustajantoimestaan luopuneen Joaquim Mirandan tilalle 3. helmikuuta 2004 alkaen.

Puhemies muistutti työjärjestyksen 7 artiklan 5 kohdan määräyksistä.

Toimivaltaiset Kyproksen viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Georgios Tasou on nimitetty tarkkailijaksi Christodoulos Taramountasin tilalle 1. helmikuuta 2004 alkaen.

4.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraavat asiakirjat on vastaanotettu

| 1) | neuvostolta ja komissiolta:







  — | Ehdotus neuvoston asetukseksi kielikampelakantojen elvytystoimenpiteistä Englannin kanaalin länsiosassa ja Biskajanlahdella (KOM(2003) 819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ENVI |
| oikeusperusta | EY 37 artikla |

1)

neuvostolta ja komissiolta:

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi kielikampelakantojen elvytystoimenpiteistä Englannin kanaalin länsiosassa ja Biskajanlahdella (KOM(2003) 819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

PECH

lausuntoa varten

ENVI

oikeusperusta

EY 37 artikla

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle ja päätöksen 1999/282/EY kumoamisesta (KOM(2003) 834 - C5-0048/2004 - 2003/0330(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | AFET, BUDG |
| oikeusperusta | EY 308 artikla |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle ja päätöksen 1999/282/EY kumoamisesta (KOM(2003) 834 - C5-0048/2004 - 2003/0330(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ITRE

lausuntoa varten

AFET, BUDG

oikeusperusta

EY 308 artikla

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (ETY) N:o 3906/89, (EY) N:o 555/2000, (EY) N:o 2500/2001, (EY) N:o 1268/1999 ja (EY) N:o 1267/1999 muuttamisesta, jotta vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvat maat voisivat osallistua liittymistä valmistelevista yhteisön ohjelmista rahoitettaviin tarjouskilpailuihin (KOM(2003) 793 - C5-0049/2004 - 2003/0306(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | AFET, BUDG |
| oikeusperusta | EY 181 a artikla 2 kohta |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (ETY) N:o 3906/89, (EY) N:o 555/2000, (EY) N:o 2500/2001, (EY) N:o 1268/1999 ja (EY) N:o 1267/1999 muuttamisesta, jotta vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvat maat voisivat osallistua liittymistä valmistelevista yhteisön ohjelmista rahoitettaviin tarjouskilpailuihin (KOM(2003) 793 - C5-0049/2004 - 2003/0306(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ITRE

lausuntoa varten

AFET, BUDG

oikeusperusta

EY 181 a artikla 2 kohta

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöpatenttiriitoja koskevan toimivallan antamisesta yhteisöjen tuomioistuimelle (KOM(2003) 827 - C5-0050/2004 - 2003/0326(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ITRE |
| oikeusperusta | EY 229 a artikla |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöpatenttiriitoja koskevan toimivallan antamisesta yhteisöjen tuomioistuimelle (KOM(2003) 827 - C5-0050/2004 - 2003/0326(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

ITRE

oikeusperusta

EY 229 a artikla

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöpatenttituomioistuimen perustamisesta ja muutoksenhausta yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (KOM(2003) 828 - C5-0051/2004 - 2003/0324(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG, ITRE |
| oikeusperusta | EY 225 a artikla, EY 245 art. |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöpatenttituomioistuimen perustamisesta ja muutoksenhausta yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (KOM(2003) 828 - C5-0051/2004 - 2003/0324(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

BUDG, ITRE

oikeusperusta

EY 225 a artikla, EY 245 art.

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi mehiläishoitoalalla toteutettavista toimista (KOM(2004) 030 - C5-0052/2004 - 2004/0003(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | AGRI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG |
| oikeusperusta | EY 36 artikla, EY 37 artikla |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi mehiläishoitoalalla toteutettavista toimista (KOM(2004) 030 - C5-0052/2004 - 2004/0003(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

AGRI

lausuntoa varten

BUDG

oikeusperusta

EY 36 artikla, EY 37 artikla

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välisistä muuntokursseista (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 32 - C5-0053/2004 - 2004/0009(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ECON |
| oikeusperusta | EY 123 artikla 4 kohta |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välisistä muuntokursseista (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 32 - C5-0053/2004 - 2004/0009(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

ECON

oikeusperusta

EY 123 artikla 4 kohta

| — | Ehdotus neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä annetun direktiivin 2003/49/EY muuttamisesta (KOM(2003) 841 - C5-0054/2004 - 2003/0331(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | JURI |
| oikeusperusta | EY 94 artikla |

—

Ehdotus neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä annetun direktiivin 2003/49/EY muuttamisesta (KOM(2003) 841 - C5-0054/2004 - 2003/0331(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ECON

lausuntoa varten

JURI

oikeusperusta

EY 94 artikla

| — | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eräisiin maanteiden tavarakuljetuksiin sovellettavista yhteisistä säännöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 47 - C5-0055/2004 - 2004/0017(TR))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | RETT |
| oikeusperusta | EY 71 artikla 1 kohta |

—

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eräisiin maanteiden tavarakuljetuksiin sovellettavista yhteisistä säännöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 47 - C5-0055/2004 - 2004/0017(TR))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

RETT

oikeusperusta

EY 71 artikla 1 kohta

| — | Euroopan unionin neuvosto: Yhdistyneen kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi rajatylittävän ajoneuvorikollisuuden torjunnasta (5450/2004 - C5-0056/2004 - 2004/0803(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | RETT |
| oikeusperusta | SEU 30 artikla 1 kohta, SEU 34 artikla 2 kohta |

—

Euroopan unionin neuvosto: Yhdistyneen kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi rajatylittävän ajoneuvorikollisuuden torjunnasta (5450/2004 - C5-0056/2004 - 2004/0803(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

LIBE

lausuntoa varten

RETT

oikeusperusta

SEU 30 artikla 1 kohta, SEU 34 artikla 2 kohta

| — | Euroopan unionin neuvosto: Irlannin aloite neuvoston säädöksen antamiseksi Europolin henkilöstösääntöjen muuttamisesta (5435/2004 - C5-0057/2004 - 2004/0804(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG |
| oikeusperusta | Europol-yleissopimus 30 artikla 3 kohta |

—

Euroopan unionin neuvosto: Irlannin aloite neuvoston säädöksen antamiseksi Europolin henkilöstösääntöjen muuttamisesta (5435/2004 - C5-0057/2004 - 2004/0804(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

LIBE

lausuntoa varten

BUDG

oikeusperusta

Europol-yleissopimus 30 artikla 3 kohta

| — | Euroopan unionin neuvosto: Irlannin aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Europolin henkilöstöön sovellettavien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta (5436/2004 - C5-0058/2004 - 2004/0805(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG |
| oikeusperusta | SEU 39 artikla |

—

Euroopan unionin neuvosto: Irlannin aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Europolin henkilöstöön sovellettavien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta (5436/2004 - C5-0058/2004 - 2004/0805(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

LIBE

lausuntoa varten

BUDG

oikeusperusta

SEU 39 artikla

| — | Euroopan unionin neuvosto: Irlannin aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Europolin henkilöstöön sovellettavien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta (5438/2004 - C5-0059/2004 - 2004/0806(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG |
| oikeusperusta | SEU 39 artikla |

—

Euroopan unionin neuvosto: Irlannin aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Europolin henkilöstöön sovellettavien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta (5438/2004 - C5-0059/2004 - 2004/0806(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

LIBE

lausuntoa varten

BUDG

oikeusperusta

SEU 39 artikla

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta (uudelleenlaadittu) (KOM(2003) 808 - C5-0060/2004 - 2003/0311(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ENVI |
| oikeusperusta | EY 308 artikla |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta (uudelleenlaadittu) (KOM(2003) 808 - C5-0060/2004 - 2003/0311(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

LIBE

lausuntoa varten

ENVI

oikeusperusta

EY 308 artikla

| — | Ehdotus neuvoston asetukseksi laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1177/2002 muuttamisesta (KOM(2004) 26 - C5-0061/2004 - 2004/0008(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ITRE |
| oikeusperusta | EY 87 artikla 3 kohta, EY 89 artikla, EY 133 art. |

—

Ehdotus neuvoston asetukseksi laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1177/2002 muuttamisesta (KOM(2004) 26 - C5-0061/2004 - 2004/0008(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ECON

lausuntoa varten

ITRE

oikeusperusta

EY 87 artikla 3 kohta, EY 89 artikla, EY 133 art.

| — | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätösten 96/391/EY ja N:o 1229/2003/EY kumoamisesta (KOM(2003) 742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG, ECON, JURI, ENVI |
| oikeusperusta | EY 156 artikla |

—

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätösten 96/391/EY ja N:o 1229/2003/EY kumoamisesta (KOM(2003) 742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ITRE

lausuntoa varten

BUDG, ECON, JURI, ENVI

oikeusperusta

EY 156 artikla

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymistä Euroopan lennonvarmistusjärjestöön (Eurocontrol) koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (5747/2004 - C5-0065/2004 - 2003/0214(AVC))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | RETT |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | JURI, ITRE |
| oikeusperusta | EY 80 artikla 2 kohta, EY 300 artikla 2 kohdan 1 alakohta ja 3 kohdan 2 alakohta |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymistä Euroopan lennonvarmistusjärjestöön (Eurocontrol) koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (5747/2004 - C5-0065/2004 - 2003/0214(AVC))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

RETT

lausuntoa varten

JURI, ITRE

oikeusperusta

EY 80 artikla 2 kohta, EY 300 artikla 2 kohdan 1 alakohta ja 3 kohdan 2 alakohta

| — | Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi laatu- ja turvallisuusstandardien asettamisesta ihmisperäisten kudosten ja solujen luovuttamiselle, hankinnalle, tutkimiselle, käsittelylle, varastoinnille ja jakelulle (KOM(2004) 80 - C5-0066/2004 - 2002/0128(COD))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG, JURI |
| oikeusperusta | EY 152 artikla 4 kohta |

—

Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi laatu- ja turvallisuusstandardien asettamisesta ihmisperäisten kudosten ja solujen luovuttamiselle, hankinnalle, tutkimiselle, käsittelylle, varastoinnille ja jakelulle (KOM(2004) 80 - C5-0066/2004 - 2002/0128(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ENVI

lausuntoa varten

BUDG, JURI

oikeusperusta

EY 152 artikla 4 kohta

| 2) | parlamentin valiokunnilta:







  2.1) | mietinnöt:







  — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2791/1999 muuttamisesta (KOM(2003) 349 - C5-0284/2003 - 2003/0125(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Stevenson (A5-0011/2004). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamentin valiokunnilta:

2.1)

mietinnöt:

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2791/1999 muuttamisesta (KOM(2003) 349 - C5-0284/2003 - 2003/0125(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Stevenson (A5-0011/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (KOM(2003) 602 - C5-0499/2003 - 2003/0231(CNS)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Jackson (A5-0012/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (KOM(2003) 602 - C5-0499/2003 - 2003/0231(CNS)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Jackson (A5-0012/2004).

| — | Mietintö AKT-EU-yhteiskokouksen toiminnasta vuonna 2003 (2003/2007(INI)) - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Flesh (A5-0013/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö AKT-EU-yhteiskokouksen toiminnasta vuonna 2003 (2003/2007(INI)) - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Flesh (A5-0013/2004).

| — | Mietintö EU:n syrjäisimmistä alueista ja kalatalousteollisuudesta (2003/2112(INI)) -Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Sudre (A5-0014/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö EU:n syrjäisimmistä alueista ja kalatalousteollisuudesta (2003/2112(INI)) -Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Sudre (A5-0014/2004).

| — | Mietintö komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: ”Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava” (KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)) ja ”Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa” (KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI)) |
| --- | --- |

—

Mietintö komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: ”Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava” (KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)) ja ”Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa” (KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI))

| — | Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Modrow (A5-0015/2004). |
| --- | --- |

—

Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Modrow (A5-0015/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä (KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD)) - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Stockmann (A5-0016/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä (KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD)) - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Stockmann (A5-0016/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivien 79/117/ETY ja 96/59/EY muuttamisesta (KOM(2003) 333 - C5-0273/2003 - 2003/0119(COD)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Frahm (A5-0017/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivien 79/117/ETY ja 96/59/EY muuttamisesta (KOM(2003) 333 - C5-0273/2003 - 2003/0119(COD)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Frahm (A5-0017/2004).

| — | Mietintö maataloudesta ja maatalouden tutkimuksesta osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista (2003/2052(INI)) - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Graefe zu Baringdorf (A5-0018/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö maataloudesta ja maatalouden tutkimuksesta osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista (2003/2052(INI)) - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Graefe zu Baringdorf (A5-0018/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta syvänmeren koralliriuttojen troolaamisen vaikutuksilta suojelemisen osalta Skotlannin luoteispuolella (KOM(2003) 519 - C5-0446/2003 - 2003/0201(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Attwooll (A5-0019/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta syvänmeren koralliriuttojen troolaamisen vaikutuksilta suojelemisen osalta Skotlannin luoteispuolella (KOM(2003) 519 - C5-0446/2003 - 2003/0201(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Attwooll (A5-0019/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta (KOM(2003) 451 - C5-0358/2003 - 2003/0163(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Kindermann (A5-0020/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta (KOM(2003) 451 - C5-0358/2003 - 2003/0163(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Kindermann (A5-0020/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD)) - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Mastorakis (A5-0021/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD)) - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Mastorakis (A5-0021/2004).

| — | Mietintö maataloustulojen kehityksestä Euroopan unionissa (2002/2258(INI)) - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Garot (A5-0022/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö maataloustulojen kehityksestä Euroopan unionissa (2002/2258(INI)) - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Garot (A5-0022/2004).

| — | Mietintö komission tiedonannosta yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta (K(2003) 625 - C5-0241/2003 - 2003/2099(INI)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Lage (A5-0023/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö komission tiedonannosta yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta (K(2003) 625 - C5-0241/2003 - 2003/2099(INI)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Lage (A5-0023/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Souchet (A5-0024/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS)) - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Souchet (A5-0024/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (KOM(2003) 418 - C5-0320/2003 - 2003/0153(COD)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0025/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (KOM(2003) 418 - C5-0320/2003 - 2003/0153(COD)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0025/2004).

| — | Mietintö työajan järjestämisestä (direktiivin 93/104/EY tarkistaminen) (2003/2165(INI)) - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Cercas (A5-0026/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö työajan järjestämisestä (direktiivin 93/104/EY tarkistaminen) (2003/2165(INI)) - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Cercas (A5-0026/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta (KOM(2003) 188 - C5-0176/2003 - 2003/0064(COD)) - Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta. Esittelijä: Vattimo (A5-0027/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta (KOM(2003) 188 - C5-0176/2003 - 2003/0064(COD)) - Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta. Esittelijä: Vattimo (A5-0027/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (KOM(2003) 191 - C5-0177/2003 - 2003/0067(COD)) - Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta. Esittelijä: Veltroni (A5-0028/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (KOM(2003) 191 - C5-0177/2003 - 2003/0067(COD)) - Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta. Esittelijä: Veltroni (A5-0028/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 701 - C5-0596/2003 - 2003/0275(CNS)) - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Daul (A5-0029/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 701 - C5-0596/2003 - 2003/0275(CNS)) - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Daul (A5-0029/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 559 - C5-0448/2003 - 2003/0221(COD)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0030/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 559 - C5-0448/2003 - 2003/0221(COD)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0030/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 297 - C5-0308/2003 - 2003/0104(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0031/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 297 - C5-0308/2003 - 2003/0104(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0031/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä I olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 524 - C5-0425/2003 - 2003/0207(COD)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0032/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä I olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 524 - C5-0425/2003 - 2003/0207(COD)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0032/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 298 - C5-0259/2003 - 2003/0103(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0033/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (kodifioitu toisinto) (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (KOM(2003) 298 - C5-0259/2003 - 2003/0103(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0033/2004).

| — | Mietintö ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistymisestä (KOM(2003) 354 - C5-0410/2003 - 2003/2125(INI)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Flemming (A5-0034/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistymisestä (KOM(2003) 354 - C5-0410/2003 - 2003/2125(INI)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Flemming (A5-0034/2004).

| — | Mietintö Afganistanista sekä maan haasteista ja tulevaisuudennäkymistä (2003/2121(INI)) - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: Brie (A5-0035/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö Afganistanista sekä maan haasteista ja tulevaisuudennäkymistä (2003/2121(INI)) - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: Brie (A5-0035/2004).

| — | *** Suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden, jotka ovat vahingonkorvausvastuusta ydinvoiman alalla 29 päivänä heinäkuuta 1960 tehdyn Pariisin yleissopimuksen sopimuspuolia, valtuuttamisesta Euroopan yhteisön puolesta ratifioimaan mainittua yleissopimusta muuttava pöytäkirja tai liittymään siihen (14305/2003 - C5-0611/2003 - 2003/0150(AVC)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: MacCormick (A5-0036/2004). |
| --- | --- |

—

*** Suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden, jotka ovat vahingonkorvausvastuusta ydinvoiman alalla 29 päivänä heinäkuuta 1960 tehdyn Pariisin yleissopimuksen sopimuspuolia, valtuuttamisesta Euroopan yhteisön puolesta ratifioimaan mainittua yleissopimusta muuttava pöytäkirja tai liittymään siihen (14305/2003 - C5-0611/2003 - 2003/0150(AVC)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: MacCormick (A5-0036/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta (KOM(2003) 305 - C5-0317/2003 - 2003/0133(CNS)) - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Pronk (A5-0037/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta (KOM(2003) 305 - C5-0317/2003 - 2003/0133(CNS)) - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Pronk (A5-0037/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Bowis (A5-0038/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Bowis (A5-0038/2004).

| — | Mietintö luottoluokituslaitosten asemasta ja menetelmistä (2003/2081(INI)) - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Katiforis (A5-0040/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö luottoluokituslaitosten asemasta ja menetelmistä (2003/2081(INI)) - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Katiforis (A5-0040/2004).

| — | Mietintö siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymistä Euroopan unionissa (KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0041/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymistä Euroopan unionissa (KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gargani (A5-0041/2004).

| — | *** Suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti perusasiakirjoihin (14389/2003 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0042/2004). |
| --- | --- |

—

*** Suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti perusasiakirjoihin (14389/2003 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0042/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kapkaupungissa 16 päivänä marraskuuta 2001 yhteisesti hyväksyttyjen liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevan yleissopimuksen ja siihen liitettävän lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön toimesta (SEC(2002)1308 - C5-0086/2003 - 2002/0312(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Wuermeling (A5-0043/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kapkaupungissa 16 päivänä marraskuuta 2001 yhteisesti hyväksyttyjen liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevan yleissopimuksen ja siihen liitettävän lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön toimesta (SEC(2002)1308 - C5-0086/2003 - 2002/0312(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Wuermeling (A5-0043/2004).

| — | Mietintö komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Julkinen talous EMUssa - 2003 (KOM(2003) 283 - C5-0377/2003 - 2003/2151(INI)) - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Bigliardo (A5-0044/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Julkinen talous EMUssa - 2003 (KOM(2003) 283 - C5-0377/2003 - 2003/2151(INI)) - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Bigliardo (A5-0044/2004).

| — | Mietintö Euroopan taloudellisesta tilanteesta: alustava selvitys talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2003/2135(INI)) - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Randzio-Plath (A5-0045/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö Euroopan taloudellisesta tilanteesta: alustava selvitys talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2003/2135(INI)) - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Randzio-Plath (A5-0045/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen perussäännön 51 ja 54 artiklan muuttamisesta siten, että lisää yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevaa toimivaltaa siirretään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle (6283/2003 - C5-0057/2003 - 2003/0805(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0046/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen perussäännön 51 ja 54 artiklan muuttamisesta siten, että lisää yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevaa toimivaltaa siirretään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle (6283/2003 - C5-0057/2003 - 2003/0805(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0046/2004).

| — | ***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmassa olevasta arseenista, kadmiumista, elohopeasta, nikkelistä ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä (KOM(2003) 423 - C5-0331/2003 - 2003/0164(COD)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Kronberger (A5-0047/2004). |
| --- | --- |

—

***I Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmassa olevasta arseenista, kadmiumista, elohopeasta, nikkelistä ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä (KOM(2003) 423 - C5-0331/2003 - 2003/0164(COD)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Kronberger (A5-0047/2004).

| — | Mietintö komission kertomuksesta: Parempi säädöskäytäntö 2002 - Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirja 9 artiklan mukaisesti (10. kertomus) (KOM(2002) 715 - C5-0007/2003 - 2003/2009(INI)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Wallis (A5-0048/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö komission kertomuksesta: Parempi säädöskäytäntö 2002 - Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirja 9 artiklan mukaisesti (10. kertomus) (KOM(2002) 715 - C5-0007/2003 - 2003/2009(INI)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Wallis (A5-0048/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta (12464/2003 - C5-0450/2003 - 2003/0820(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Rothley (A5-0049/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta (12464/2003 - C5-0450/2003 - 2003/0820(CNS)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Rothley (A5-0049/2004).

| — | * Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa, Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen (KOM(2003) 588 - C5-0497/2003 - 2003/0228(CNS)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Jackson (A5-0050/2004). |
| --- | --- |

—

- Mietintö ehdotuksesta neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa, Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen (KOM(2003) 588 - C5-0497/2003 - 2003/0228(CNS)) - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Jackson (A5-0050/2004).

| — | Mietintö Marco Pannellan pyynnöstä, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman rikostuomioistuimessa vireillä olevan menettelyn yhteydessä (2003/2183(IMM)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Zimeray (A5-0051/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö Marco Pannellan pyynnöstä, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman rikostuomioistuimessa vireillä olevan menettelyn yhteydessä (2003/2183(IMM)) - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Zimeray (A5-0051/2004).

| — | Mietintö, johon sisältyy ehdotus Euroopan parlamentin suositukseksi neuvostolle Euroopan unionin Etelä-Kaukasuksen-politiikasta (2003/2225(INI)) - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: Gahrton (A5-0052/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö, johon sisältyy ehdotus Euroopan parlamentin suositukseksi neuvostolle Euroopan unionin Etelä-Kaukasuksen-politiikasta (2003/2225(INI)) - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: Gahrton (A5-0052/2004).

| — | Mietintö, johon sisältyy ehdotus Euroopan parlamentin suositukseksi neuvostolle EU:n ja Venäjän suhteista (2003/2230(INI)) - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: Belder (A5-0053/2004). |
| --- | --- |

—

Mietintö, johon sisältyy ehdotus Euroopan parlamentin suositukseksi neuvostolle EU:n ja Venäjän suhteista (2003/2230(INI)) - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: Belder (A5-0053/2004).

| — | *** Suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sopimuksen tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen ja neljän siihen liittyvän sopimuksen tekemisestä (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (11902/2003 - C5-0626/2003 - 2003/0160(AVC)) - Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta. Esittelijä: Berenguer Fuster (A5-0054/2004). |
| --- | --- |

—

*** Suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sopimuksen tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen ja neljän siihen liittyvän sopimuksen tekemisestä (Yksinkertaistettu menettely - työjärjestyksen 158 artiklan 1 kohta) (11902/2003 - C5-0626/2003 - 2003/0160(AVC)) - Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta. Esittelijä: Berenguer Fuster (A5-0054/2004).

| 2.2) | suositukset toiseen käsittelyyn:







  — | ***II Suositus toiseen käsittelyyn neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (15172/1/2003 - C5-0020/2004 - 2003/0095(COD)) - Talous- ja rahaasioiden valiokunta. Esittelijä: Lulling (A5-0039/2004). |
| --- | --- | --- |

2.2)

suositukset toiseen käsittelyyn:

—

***II Suositus toiseen käsittelyyn neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (15172/1/2003 - C5-0020/2004 - 2003/0095(COD)) - Talous- ja rahaasioiden valiokunta. Esittelijä: Lulling (A5-0039/2004).

| 3) | jäseniltä:







  3.1) | suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):







  — | Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta, Jillian Evans, Nelly Maes, Patricia McKenna, Elisabeth Schroedter, Caroline Lucas, Jean Lambert, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm, Luisa Morgantini, Pedro Marset Campos, Salvador Jové Peres, Emmanouil Bakopoulos, Erik Meijer, Lucio Manisco, Hans Modrow, Luigi Vinci, Gérard Caudron, María Luisa Bergaz Conesa, Freddy Blak GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Ulla Margrethe Sandbæk neuvostolle: Ydinaseriisunta: ydinsulkusopimuksen vuoden 2005 tarkistuskonferenssi - ydinsulkusopimuksen kolmatta valmistelukomiteaa koskeva EU:n valmistelu (New York 26.4.-7.5.2004) (B5-0008/2004); |
| --- | --- | --- | --- |

3)

jäseniltä:

3.1)

suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):

—

Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta, Jillian Evans, Nelly Maes, Patricia McKenna, Elisabeth Schroedter, Caroline Lucas, Jean Lambert, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm, Luisa Morgantini, Pedro Marset Campos, Salvador Jové Peres, Emmanouil Bakopoulos, Erik Meijer, Lucio Manisco, Hans Modrow, Luigi Vinci, Gérard Caudron, María Luisa Bergaz Conesa, Freddy Blak GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Ulla Margrethe Sandbæk neuvostolle: Ydinaseriisunta: ydinsulkusopimuksen vuoden 2005 tarkistuskonferenssi - ydinsulkusopimuksen kolmatta valmistelukomiteaa koskeva EU:n valmistelu (New York 26.4.-7.5.2004) (B5-0008/2004);

| — | Philip Bushill-Matthews ja Bartho Pronk PPE-DE-ryhmän puolesta komissiolle: Väestönkehitys EU:ssa (B5-0009/2004); |
| --- | --- |

—

Philip Bushill-Matthews ja Bartho Pronk PPE-DE-ryhmän puolesta komissiolle: Väestönkehitys EU:ssa (B5-0009/2004);

| — | Roy Perry PPE-DE-ryhmän puolesta komissiolle: Direktiivin 73/239/ETY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 1978-2001 (B5-0010/2004); |
| --- | --- |

—

Roy Perry PPE-DE-ryhmän puolesta komissiolle: Direktiivin 73/239/ETY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 1978-2001 (B5-0010/2004);

| — | Paolo Costa RETT-valiokunnan puolesta neuvostolle: Parlamentin kuulematta jättäminen TEN-pikakäynnistyshankkeiden osalta (B5-0011/2004); |
| --- | --- |

—

Paolo Costa RETT-valiokunnan puolesta neuvostolle: Parlamentin kuulematta jättäminen TEN-pikakäynnistyshankkeiden osalta (B5-0011/2004);

| — | Philippe A.R. Herzog GUE/NGL-ryhmän puolesta komissiolle: Yleishyödyllisiä palveluja koskeva EU:n strategia (B5-0012/2004); |
| --- | --- |

—

Philippe A.R. Herzog GUE/NGL-ryhmän puolesta komissiolle: Yleishyödyllisiä palveluja koskeva EU:n strategia (B5-0012/2004);

| — | Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta, Jillian Evans, Nelly Maes, Patricia McKenna, Elisabeth Schroedter, Caroline Lucas, Jean Lambert, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm, Luisa Morgantini, Pedro Marset Campos, Salvador Jové Peres, Emmanouil Bakopoulos, Erik Meijer, Lucio Manisco, Hans Modrow, Luigi Vinci, Gérard Caudron, María Luisa Bergaz Conesa, Freddy Blak GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Ulla Margrethe Sandbæk komissiolle: Ydinaseriisunta: ydinsulkusopimuksen vuoden 2005 tarkistuskonferenssi - ydinsulkusopimuksen kolmatta valmistelukomiteaa koskeva EU:n valmistelu (New York 26.4.-7.5.2004) (B5-0013/2004); |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta, Jillian Evans, Nelly Maes, Patricia McKenna, Elisabeth Schroedter, Caroline Lucas, Jean Lambert, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm, Luisa Morgantini, Pedro Marset Campos, Salvador Jové Peres, Emmanouil Bakopoulos, Erik Meijer, Lucio Manisco, Hans Modrow, Luigi Vinci, Gérard Caudron, María Luisa Bergaz Conesa, Freddy Blak GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Ulla Margrethe Sandbæk komissiolle: Ydinaseriisunta: ydinsulkusopimuksen vuoden 2005 tarkistuskonferenssi - ydinsulkusopimuksen kolmatta valmistelukomiteaa koskeva EU:n valmistelu (New York 26.4.-7.5.2004) (B5-0013/2004);

| — | Michel Rocard CULT-valiokunnan puolesta: Olympiarauha (B5-0063/2004). |
| --- | --- |

—

Michel Rocard CULT-valiokunnan puolesta: Olympiarauha (B5-0063/2004).

| 3.2) | suulliset kysymykset kyselytunnille (työjärjestyksen 43 artikla) (B5-0007/2004):







  — | Salafranca Sánchez-Neyra José Ignacio, Collins Gerard, Moraes Claude, Newton Dunn Bill, Alavanos Alexandros, Ferrández Lezaun Juan Manuel, Vallvé Joan, Kinnock Glenys, Hatzidakis Konstantinos, Patakis Ioannis, Papayannakis Mihail, Staes Bart, Paasilinna Reino, Cederschiöld Charlotte, Hedkvist Petersen Ewa, Harbour Malcolm, Van Lancker Anne E.M., Gahler Michael, Posselt Bernd, Frassoni Monica, Howitt Richard, Dupuis Olivier, Izquierdo Rojo María, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Davies Chris, Ortuondo Larrea Josu, Sacrédeus Lennart, Schmidt Olle, Vachetta Roseline, McKenna Patricia, Seppänen Esko Olavi, Poos Jacques F., Sandbæk Ulla Margrethe, Andrews Niall, Jackson Caroline F., Perry Roy, Xarchakos Stavros, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Flemming Marialiese, Aaltonen Uma, Evans Robert J.E., McCartin John Joseph, Bowis John, Martínez Martínez Miguel Angel, De Rossa Proinsias, Souladakis Ioannis, Miguélez Ramos Rosa, Martin Hans-Peter- Izquierdo Rojo María, Banotti Mary Elizabeth, Sacrédeus Lennart, Collins Gerard, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Alavanos Alexandros, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Ortuondo Larrea Josu, Posselt Bernd, Martínez Martínez Miguel Angel, Marset Campos Pedro, Figueiredo Ilda, Korakas Efstratios, Vachetta Roseline, McKenna Patricia, Kastler Martin, Jensen Anne Elisabet, Newton Dunn Bill, Evans Robert J.E., Frassoni Monica, Manisco Lucio, Howitt Richard, Casaca Paulo, De Rossa Proinsias, Harbour Malcolm, Zorba Myrsini, Souladakis Ioannis, Miguélez Ramos Rosa, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin |
| --- | --- | --- |

3.2)

suulliset kysymykset kyselytunnille (työjärjestyksen 43 artikla) (B5-0007/2004):

—

Salafranca Sánchez-Neyra José Ignacio, Collins Gerard, Moraes Claude, Newton Dunn Bill, Alavanos Alexandros, Ferrández Lezaun Juan Manuel, Vallvé Joan, Kinnock Glenys, Hatzidakis Konstantinos, Patakis Ioannis, Papayannakis Mihail, Staes Bart, Paasilinna Reino, Cederschiöld Charlotte, Hedkvist Petersen Ewa, Harbour Malcolm, Van Lancker Anne E.M., Gahler Michael, Posselt Bernd, Frassoni Monica, Howitt Richard, Dupuis Olivier, Izquierdo Rojo María, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Davies Chris, Ortuondo Larrea Josu, Sacrédeus Lennart, Schmidt Olle, Vachetta Roseline, McKenna Patricia, Seppänen Esko Olavi, Poos Jacques F., Sandbæk Ulla Margrethe, Andrews Niall, Jackson Caroline F., Perry Roy, Xarchakos Stavros, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Flemming Marialiese, Aaltonen Uma, Evans Robert J.E., McCartin John Joseph, Bowis John, Martínez Martínez Miguel Angel, De Rossa Proinsias, Souladakis Ioannis, Miguélez Ramos Rosa, Martin Hans-Peter- Izquierdo Rojo María, Banotti Mary Elizabeth, Sacrédeus Lennart, Collins Gerard, Andrews Niall, Crowley Brian, Fitzsimons James (Jim), Hyland Liam, Ó Neachtain Seán, Alavanos Alexandros, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Ortuondo Larrea Josu, Posselt Bernd, Martínez Martínez Miguel Angel, Marset Campos Pedro, Figueiredo Ilda, Korakas Efstratios, Vachetta Roseline, McKenna Patricia, Kastler Martin, Jensen Anne Elisabet, Newton Dunn Bill, Evans Robert J.E., Frassoni Monica, Manisco Lucio, Howitt Richard, Casaca Paulo, De Rossa Proinsias, Harbour Malcolm, Zorba Myrsini, Souladakis Ioannis, Miguélez Ramos Rosa, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin

| 3.3) | päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):







  — | Adriana Poli Bortone tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta (B5-0051/2004).







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.3)

päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):

—

Adriana Poli Bortone tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta (B5-0051/2004).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

AGRI

| — | Franz Turchi Euroopan fysioterapeuttirekisterin perustamisesta (B5-0052/2004).







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ENVI |

—

Franz Turchi Euroopan fysioterapeuttirekisterin perustamisesta (B5-0052/2004).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

ENVI

| — | Franz Turchi säästörahastojen perustamisesta (B5-0058/2004).







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ECON |
| --- | --- | --- | --- |

—

Franz Turchi säästörahastojen perustamisesta (B5-0058/2004).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ECON

| — | Antonio Mussa lasten suojelemisesta parannettavissa olevilta vakavilta sairauksilta (B5-0059/2004).







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | ENVI |
| --- | --- | --- | --- |

—

Antonio Mussa lasten suojelemisesta parannettavissa olevilta vakavilta sairauksilta (B5-0059/2004).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

ENVI

| — | Cristiana Muscardini merenkulkijoiden työajoista (B5-0060/2004).







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | EMPL |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | RETT |

—

Cristiana Muscardini merenkulkijoiden työajoista (B5-0060/2004).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

EMPL

lausuntoa varten

RETT

| — | Cristiana Muscardini vammaisten matkustamisen helpottamisesta Euroopassa (B5-0061/2004).







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | EMPL |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | RETT |

—

Cristiana Muscardini vammaisten matkustamisen helpottamisesta Euroopassa (B5-0061/2004).

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

EMPL

lausuntoa varten

RETT

| 3.4) | kirjalliset kannanotot luetteloon kirjattavaksi (työjärjestyksen 51 artikla):







  — | Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig ja Alejandro Cercas työpaikkojen siirtämisestä Euroopasta Aasiaan, Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan (5/2004); |
| --- | --- | --- |

3.4)

kirjalliset kannanotot luetteloon kirjattavaksi (työjärjestyksen 51 artikla):

—

Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig ja Alejandro Cercas työpaikkojen siirtämisestä Euroopasta Aasiaan, Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan (5/2004);

| — | Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda ja Nelly Maes romanien täysimääräisestä ja tasaveroisesta osallistumisesta ”laajentuvaan Eurooppaan” (6/2004); |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda ja Nelly Maes romanien täysimääräisestä ja tasaveroisesta osallistumisesta ”laajentuvaan Eurooppaan” (6/2004);

| — | Ward Beysen Euroopan unionin laajentumisen siirtämisestä (7/2004); |
| --- | --- |

—

Ward Beysen Euroopan unionin laajentumisen siirtämisestä (7/2004);

| — | Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch ja Mario Borghezio demografiaa, väestön vanhenemista ja eurooppalaista identiteettiä käsittelevän monialaisen konferenssin järjestämisestä Euroopassa (8/2004); |
| --- | --- |

—

Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch ja Mario Borghezio demografiaa, väestön vanhenemista ja eurooppalaista identiteettiä käsittelevän monialaisen konferenssin järjestämisestä Euroopassa (8/2004);

| — | Marie Anne Isler Béguin ja Jean Lambert yhteisön myöntämästä ympäristöpakolaisen asemasta (9/2004). |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin ja Jean Lambert yhteisön myöntämästä ympäristöpakolaisen asemasta (9/2004).

5.   Neuvoston toimittamat sopimustekstit

Neuvosto on toimittanut seuraavien asiakirjojen oikeaksi todistetut jäljennökset:

| — | Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) 43 artiklan 1 kohdan perusteella tehty pöytäkirja kyseisen yleissopimuksen muuttamisesta; |
| --- | --- |

—

Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) 43 artiklan 1 kohdan perusteella tehty pöytäkirja kyseisen yleissopimuksen muuttamisesta;

| — | Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välinen sopimus tiedeja teknologiayhteistyöstä; |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välinen sopimus tiedeja teknologiayhteistyöstä;

| — | Euroopan yhteisön ja Viron tasavallan sopimus teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä; |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön ja Viron tasavallan sopimus teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä;

| — | Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan sopimus teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä; |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön ja Maltan tasavallan sopimus teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä;

| — | Kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevien määräysten väliaikaisesta soveltamisesta; |
| --- | --- |

—

Kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevien määräysten väliaikaisesta soveltamisesta;

| — | Sopimus Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyöstä; |
| --- | --- |

—

Sopimus Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyöstä;

| — | Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan kirjeenvaihtona tehty sopimus vastavuoroisista vapauttamistoimenpiteistä sekä EY:n ja Marokon kuningaskunnan assosiaatiosopimuksen maatalouspöytäkirjojen korvaamisesta. |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan kirjeenvaihtona tehty sopimus vastavuoroisista vapauttamistoimenpiteistä sekä EY:n ja Marokon kuningaskunnan assosiaatiosopimuksen maatalouspöytäkirjojen korvaamisesta.

6.   Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)

Kirjalliset kannanotot 21/2003, 22/2003, 23/2003, 24/2003 ja 25/2003 ovat työjärjestyksen 51 artiklan 5 kohdan mukaisesti rauenneet, koska ne eivät ole saaneet riittävää määrää allekirjoituksia.

7.   Vetoomukset

Seuraavat vetoomukset, jotka on merkitty luetteloon alla ilmoitettuina päivinä, on työjärjestyksen 174 artiklan 5 kohdan mukaisesti lähetetty asiasta vastaavaan valiokuntaan:

13. tammikuuta 2004

Viktoria Stavropoulou (nro 17/2004);

Miguel Angel Gómez Carramiñana (Plataforma Ciudadana Soria ¡Ya!) (nro 18/2004);

Antonio Tortosa López (nro 19/2004);

Alberto J. Revuelta Lucerga (Red de Apoyo al Derecho de Asilo) (nro 20/2004);

José Antón Sempere (nro 21/2004);

Alexis Sierra (ADRIEN, Citoyens d'Europe) (nro 22/2004);

Hagenet Ilse (nro 23/2004);

Jacky Chane-Alune (nro 24/2004);

Sandrine Bonneau (nro 25/2004);

Louise Preto (nro 26/2004);

Yasmin Aprile von Hohenstaufen (Ucle Cee) (nro 27/2004);

Roberto Marcoccio (nro 28/2004);

Sira Bencini (nro 29/2004);

Mario Giannetta (Associazione Civitas) (nro 30/2004);

Nelson Rodrigues Almeida Mendonça (nro 31/2004);

19. tammikuuta 2004

Jürgen Haertel (Ostseeimmobilien) (nro 32/2004);

Dirk Gieseke (5 allekirjoittanutta) (nro 33/2004);

Christian Brüggemann (nro 34/2004);

Stefania Bernini (7 allekirjoittanutta) (nro 35/2004);

Patricia Smyth (nro 36/2004);

Lucien Peters (nro 37/2004);

Family Solidarity (ja 445 allekirjoittanutta) (nro 38/2004);

Josep Gené Casals (nro 39/2004);

Javier Andreu Almarcha (nro 40/2004);

Amador Muñoz Garrido (Plataforma Vecinal de El Bercial) (nro 41/2004);

Isabelle Sahagun (nro 42/2004);

Les Enfants du SESSD APF (nro 43/2004);

Pierre Julien Yves Le Moine (nro 44/2004);

Francisco Da Conceição Norte (Comissão de Moradores do Bom Sucesso e Protecção da Lagoa de Obidos) (nro 45/2004);

Guyot (CIIP, Maison des Associations) (nro 46/2004);

Vitorino Allen Brandão (nro 47/2004);

Volker Bergfeld (nro 48/2004);

29. tammikuuta 2004

Emanouil Liapis (nro 49/2004);

Vasilios Dimitriadis (nro 50/2004);

Georgios Gkoutsidis (nro 51/2004);

Dimitris Karlobassitis (nro 52/2004);

Ioannis Hatzistaurou (nro 53/2004);

Christos Rinis (nro 54/2004);

Michail Isaakidis (nro 55/2004);

Eleftherios Folidis (nro 56/2004);

Michalis Angelopoulos (nro 57/2004);

Ana García Duro (nro 58/2004);

Abel de Miguel Sáenz (nro 59/2004);

Rafael Vengut Aranda (nro 60/2004);

Ana Isabel Criado Lancho (nro 61/2004);

Álvaro Llamas Fernández (nro 62/2004);

Maria Antonia Busto Artiz (nro 63/2004);

Elena de León Criado (Comité Reivindicativo y Cultural de Lesbianas (CRECUL)) (nro 64/2004);

Jaume Bosch Bosch (nro 65/2004);

Jorge Richer Vasquez (nro 66/2004);

Louis Trémolières (ARDOCC) (nro 67/2004);

Bounama Sylla (Le Monde des Idées et des Actions) (nro 68/2004);

Monique Marie Lucienne Saby (nro 69/2004);

Pierre Manceaux (nro 70/2004);

Hélène Cottaz-Palancon (nro 71/2004);

Michel Dakar (nro 72/2004);

Giuseppe Raduano (Associazione PU.RI. onlus) (nro 73/2004);

Fabrizio Boldrini (Centro Studi e Formazione Villa Montesca) (nro 74/2004);

Claudio Oliviero (nro 75/2004);

Michele Azara (nro 76/2004);

Alfredo Giotti (nro 77/2004);

Miguel Martins (nro 78/2004);

Heinrich Mai (nro 79/2004);

Heinrich Brechtmann (nro 80/2004);

Peter Schmitz (nro 81/2004);

Marcel Aladenise (nro 82/2004);

Bernd Golder (nro 83/2004);

Renate Appelt (nro 84/2004);

Alexander Rabitsch (nro 85/2004);

Giorgio Bortini (nro 86/2004);

Egon Bürger (nro 87/2004);

Herbert Kiegeland (nro 88/2004);

Marie Luise Bertram (nro 89/2004);

Brigitte Diesterhöft (Bürgerinitiative Mobilfunk/Elektrosmog Duisburg) (nro 90/2004);

Alexandra Dennhardt (Kanzlei Dennhardt, Debo & Kollegen) (nro 91/2004);

Jochen Bredlau (nro 92/2004);

Silvia Bromann Werner (nro 93/2004);

Martin Reuschenbach (nro 94/2004);

Dittmar Dittrich (nro 95/2004);

Aron Araya (Eritrean Community in Belgium) (ja 22 000 allekirjoittanutta) (nro 96/2004);"

Norman Alan Phillips (nro 97/2004);

Barbara Dick (nro 98/2004);

Jason O'Flynn (nro 99/2004);

Rod Whitby (nro 100/2004);

Rory Fitzgerald (nro 101/2004);

Terry Kemp (nro 102/2004);

Doretta Cocks (nro 103/2004);

Arendje Smits-van Poelje (nro 104/2004);

Pascal Ter Laak (nro 105/2004);

Zeehondenfonds - De Groene Horizon (ja 3 000 allekirjoittanutta) (nro 106/2004);

Klaus Schuckall (nro 107/2004);

6. helmikuuta 2004

Friedrich Maichle (nro 108/2004);

Edgard Krebs (nro 109/2004);

Norbert Wiggershaus (Senioren-Union der CDU Breisgau Hochschwarzwald) (nro 110/2004);

Andreas Kainzmaier-Böck (nro 111/2004);

Isabell Schulte-Wissermann (Re Schulte-Wissermann & Schulte-Wissermann) (nro 112/2004);

Irene Klappstein-Rassifi (nro 113/2004);

Reinhard Fischer (nro 114/2004);

Knuth Paulick (nro 115/2004);

Jacky Corvers (nro 116/2004);

Karin Bannasch (nro 117/2004);

Erich Ollnow (nro 118/2004);

Christoph Wagner (nro 119/2004);

Keith White (nro 120/2004);

Stephen Curry (nro 121/2004);

Jimmy Leon (nro 122/2004);

Stephen Lambert (nro 123/2004);

Schade van Westrum (nro 124/2004);

Svante Thunberg (Energy Return Sweden AB) (nro 125/2004);

Christos Pinis (nro 126/2004);

Ignacio Garcia Rodriguez (Izquierda Unida los Verdes Convocatoria por Andalucía) (nro 127/2004);

Lucien Orsane (nro 128/2004);

Antonio Schettino (nro 129/2004);

Mariano Marino (nro 130/2004);

Vincenzo Alongi (nro 131/2004);

Raffaele Di Bartolomeo (nro 132/2004);

Pio Ermacora (nro 133/2004);

Fabio Cavalca (nro 134/2004);

Mauro Friscioni (nro 135/2004).

8.   Valiokuntaan palauttaminen

Liittyen postialalla suoritettavien palvelujen arvonlisäveroa koskevaan komission ehdotukseen (Olle Schmidtin mietintö A5-0467/2003), jonka parlamentti hylkäsi ja palautti valiokuntaan työjärjestyksen 68 artiklan 3 kohdan mukaisesti (istunnon pöytäkirja 16.12.2003, kohta 25), ECON-valiokunta on pyytänyt ehdotuksen palauttamista valiokuntaan työjärjestyksen 144 artiklan 1 kohdan nojalla, jotta Olle Schmidtin asiaa koskeva toinen mietintö voidaan hyväksyä.

Parlamentti hyväksyi pyynnön.

9.   Käsittelyjärjestys

Esityslistalla oli seuraavana käsittelyjärjestyksen vahvistaminen.

Helmikuun 2004 I ja II istuntojakson lopullinen esityslistaluonnos (PE 340.723/PDOJ) on jaettu ja siihen on ehdotettu seuraavia muutoksia (työjärjestyksen 111 artikla):

Istunnot 9.2.2004 - 12.2.2004

Maanantai

| — | ei muutoksia |
| --- | --- |

—

ei muutoksia

Tiistai

| — | Alejandro Cercas pyysi, että hänen tiistain äänestyksiin merkitystä mietinnöstään A5-0026/2004 (PDOJ:n kohta 6) äänestetään keskiviikkona, jotta poliittisilla ryhmillä olisi aikaa päästä sopimukseen asiasta. |
| --- | --- |

—

Alejandro Cercas pyysi, että hänen tiistain äänestyksiin merkitystä mietinnöstään A5-0026/2004 (PDOJ:n kohta 6) äänestetään keskiviikkona, jotta poliittisilla ryhmillä olisi aikaa päästä sopimukseen asiasta.

Bartho Pronk PPE-DE-ryhmän puolesta käytti puheenvuoron tästä pyynnöstä.

Parlamentti hyväksyi pyynnön.

Keskiviikko

| — | Verts/ALE-ryhmä pyysi, että ydinaseriisuntaa koskevista suullisista kysymyksistä käytävän keskustelun (PDOJ:n kohta 81) päätteeksi olisi mahdollista jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksiä, joista äänestettäisiin seuraavalla istuntojaksolla. |
| --- | --- |

—

Verts/ALE-ryhmä pyysi, että ydinaseriisuntaa koskevista suullisista kysymyksistä käytävän keskustelun (PDOJ:n kohta 81) päätteeksi olisi mahdollista jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksiä, joista äänestettäisiin seuraavalla istuntojaksolla.

Monica Frassoni Verts/ALE-ryhmän puolesta käytti puheenvuoron perustellakseen pyynnön.

Puheenvuorot: Martin Schulz PSE-ryhmän puolesta ja Ilkka Suominen PPE-DE-ryhmän puolesta.

Parlamentti hyväksyi pyynnön KÄ:ssä (118 puolesta, 78 vastaan, 8 tyhjää).

Määräajat vahvistettiin seuraavasti:

päätöslauselmaesitykset: torstai 12. helmikuuta klo 10.00

tarkistukset ja yhteiset päätöslauselmaesitykset: torstai 19. helmikuuta klo 12.00

Äänestys: torstaina 26. helmikuuta

Torstai

| — | ei muutoksia |
| --- | --- |

—

ei muutoksia

Istunnot 25.2.2004 ja 26.2.2004

| — | ei muutoksia |
| --- | --- |

—

ei muutoksia

*

- *

Käsittelyjärjestys vahvistettiin.

10.   Minuutin puheenvuorot poliittisesti tärkeistä asioista

Puhemies myönsi työjärjestyksen 121 a artiklan nojalla minuutin puheenvuoron seuraaville jäsenille, jotka halusivat kiinnittää parlamentin huomion poliittisesti tärkeään asiaan:

Philip Charles Bradbourn, Proinsias De Rossa, Charles Tannock, Giorgio Napolitano, Mariotto Segni, Hans-Peter Martin, Ilda Figueiredo, Hans-Peter Martin, Ian Stewart Hudghton, Pernille Frahm, Patricia McKenna, Ioannis Patakis, Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte, Bruno Gollnisch, Efstratios Korakas, Robert J.E. Evans, Richard Corbett, Sarah Ludford, Gerard Collins ja Koenraad Dillen.

11.   Luokituslaitokset (keskustelu)

Mietintö: Luokituslaitosten rooli ja metodit [2003/2081(INI)] - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giorgos Katiforis (A5-0040/2004).

Giorgos Katiforis esitteli laatimansa mietinnön.

Stavros Dimas (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puhetta johti Alonso José PUERTA

varapuhemies

Puheenvuorot: Alexander Radwan PPE-DE-ryhmän puolesta, Pervenche Berès PSE-ryhmän puolesta, Theresa Villiers, Harald Ettl, Othmar Karas, Manuel António dos Santos ja Stavros Dimas.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 10.2.2004, kohta 9.1

12.   Työaikajärjestelyt (keskustelu)

Mietintö: Työaikajärjestelyt (direktiivin 93/104/ETY tarkistaminen) [2003/2165(INI)] - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Alejandro Cercas (A5-0026/2004).

Alejandro Cercas esitteli laatimansa mietinnön.

Stavros Dimas (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Philip Bushill-Matthews PPE-DE-ryhmän puolesta, Stephen Hughes PSE-ryhmän puolesta, Elizabeth Lynne ELDR-ryhmän puolesta, Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta, Theodorus J.J. Bouwman Verts/ALE-ryhmän puolesta, Jeffrey William Titford EDD-ryhmän puolesta ja Bartho Pronk.

Puhetta johti James L.C. PROVAN

varapuhemies

Puheenvuorot: Barbara Weiler, Herman Schmid, Jean Lambert, Bent Hindrup Andersen, Manuel Pérez Álvarez, Claude Moraes, Ioannis Patakis, Marie-Thérèse Hermange, Helle Thorning-Schmidt, Astrid Lulling, Jan Andersson ja Stavros Dimas.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 11.2.2004, kohta 5.6

13.   AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003) (keskustelu)

Mietintö: AKT-valtioiden ja EU:n yhteisen edustajakokouksen työskentely 2003 [2003/2007(INI)] - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Colette Flesch (A5-0013/2004).

Colette Flesch esitteli laatimansa mietinnön.

Stavros Dimas (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Eija-Riitta Anneli Korhola PPE-DE-ryhmän puolesta, Glenys Kinnock PSE-ryhmän puolesta ja Nelly Maes Verts/ALE-ryhmän puolesta.

Puhetta johti David W. MARTIN

varapuhemies

Puheenvuorot: sitoutumaton Dominique F.C. Souchet ja Maj Britt Theorin.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 10.2.2004, kohta 7.22

14.   Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa (keskustelu)

Mietintö: Komission tiedonannot neuvostolle ja Euroopan parlamentille:

| — | Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava [KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)] |
| --- | --- |

—

Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava [KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)]

| — | Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa [KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI)] - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Hans Modrow (A5-0015/2004) |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa [KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI)] - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Hans Modrow (A5-0015/2004)

Hans Modrow esitteli laatimansa mietinnön.

Stavros Dimas (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Seán Ó Neachtain (ITRE-valiokunnan lausunnon valmistelija), Nirj Deva PPE-DE-ryhmän puolesta, Linda McAvan PSE-ryhmän puolesta, Yasmine Boudjenah GUE/NGL-ryhmän puolesta, Nelly Maes Verts/ALE-ryhmän puolesta, Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Philip Claeys, Per-Arne Arvidsson, Olga Zrihen, Benedetto Della Vedova ja Eija-Riitta Anneli Korhola.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 10.2.2004, kohta 9.2

15.   Seuraavan istunnon esityslista

Huomisen istunnon esityslista on vahvistettu (ks. ”Esityslista” PE 340.723/OJMA).

16.   Istunnon päättäminen

Istunto päättyi klo 20.50.

Julian Priestley

pääsihteeri

Alejo Vidal-Quadras Roca

varapuhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Bordes, van den Bos, Boudjenah, Bourlanges, Bouwman, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cardoso, Carnero González, Casaca, Caudron, Cauquil, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Chichester, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Raffaele Costa, Cox, Cushnahan, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Dupuis, Elles, Eriksson, Ettl, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferreira, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Flemming, Flesch, Florenz, Ford, Foster, Fourtou, Frahm, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grosch, Grossetête, Guy-Quint, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Keppelhoff-Wiechert, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kuntz, Lage, Lagendijk, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, de La Perriere, Lehne, Leinen, Lipietz, Lisi, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marinos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Mastorakis, Mathieu, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda, Miranda de Lage, Modrow, Monsonís Domingo, Moraes, Morgan, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Niebler, Nisticò, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Paciotti, Pack, Pannella, Parish, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Poos, Posselt, Prets, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, de Roo, Roth-Behrendt, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Scarbonchi, Schaffner, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Soares, Sörensen, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turmes, Twinn, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuori, Wurtz, Wynn, Xarchakos, Zacharakis, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Tarkkailijat

Bagó, Bastys, Beneš, Beňová, Biela, Kazys Jaunutis Bobelis, Christodoulidis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cilevičs, Cybulski, Demetriou, Ékes, Filipek, Gawłowski, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Horvat, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kłopotek, Kowalska, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Lepper, Janusz Lewandowski, Libicki, Lisak, Litwiniec, Lydeka, Łyżwiński, Maldeikis, Őry, Pasternak, Alojz Peterle, Plokšto, Pospíšil, Janno Reiljan, Rutkowski, Savi, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Szájer, Szczygło, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Widuch, Winiarczyk-Kossakowska, Wiśniowska, Żenkiewicz.

---

Tiistai, 10. helmikuuta 2004

| 22.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 97/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 97/23

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 97 E/02)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti Gerhard SCHMID

varapuhemies

1.   Istunnon avaaminen

Istunto avattiin klo 9.00.

2.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraavat jäsenet ovat jättäneet käsiteltäväksi kirjallisen kannanoton luetteloon kirjattavaksi (työjärjestyksen 51 artikla):

Mario Borghezio vahingonkorvausten maksamisesta kommunistihallinnon Istriassa, Dalmatiassa ja Venezia Giuliassa aiheuttamien vahinkojen uhreiksi joutuneille (10/2004).

3.   Keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)

Seuraavat jäsenet tai poliittiset ryhmät ovat esittäneet työjärjestyksen 50 artiklan mukaisesti pyynnön ottaa kyseiseen keskusteluun seuraavat päätöslauselmaesitykset:

| I. | IRANIN VAALIT






  — | Michael Gahler, Arie M. Oostlander, Bernd Posselt, Lennart Sacrédeus ja Ilkka Suominen PPE-DEryhmän puolesta Iranin parlamenttivaaleista (B5-0094/2004); |
| --- | --- | --- |

I.

IRANIN VAALIT

—

Michael Gahler, Arie M. Oostlander, Bernd Posselt, Lennart Sacrédeus ja Ilkka Suominen PPE-DEryhmän puolesta Iranin parlamenttivaaleista (B5-0094/2004);

| — | Enrique Barón Crespo, Anna Karamanou, Jannis Sakellariou, Johannes (Hannes) Swoboda ja Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta Iranin poliittisesta tilanteesta 20. helmikuuta 2004 järjestettävien parlamenttivaalien edellä (B5-0088/2004); |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo, Anna Karamanou, Jannis Sakellariou, Johannes (Hannes) Swoboda ja Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta Iranin poliittisesta tilanteesta 20. helmikuuta 2004 järjestettävien parlamenttivaalien edellä (B5-0088/2004);

| — | Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta Iranin vaaleista (B5-0080/2004); |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta Iranin vaaleista (B5-0080/2004);

| — | Alima Boumediene-Thiery, Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Per Gahrton, Marie Anne Isler Béguin, Nelly Maes, Matti Wuori ja Eurig Wyn Verts/ALE-ryhmän puolesta Iranin vaaleista (B5-0098/2004); |
| --- | --- |

—

Alima Boumediene-Thiery, Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Per Gahrton, Marie Anne Isler Béguin, Nelly Maes, Matti Wuori ja Eurig Wyn Verts/ALE-ryhmän puolesta Iranin vaaleista (B5-0098/2004);

| — | Pedro Marset Campos ja Esko Olavi Seppänen GUE/NGL-ryhmän puolesta Iranin vaaleista (B5-0084/2004); |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos ja Esko Olavi Seppänen GUE/NGL-ryhmän puolesta Iranin vaaleista (B5-0084/2004);

| — | Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta Iranin yleisistä vaaleista (B5-0083/2004); |
| --- | --- |

—

Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta Iranin yleisistä vaaleista (B5-0083/2004);

| — | Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta Iranin parlamenttivaaleista (B5-0099/2004). |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta Iranin parlamenttivaaleista (B5-0099/2004).

| II. | POLIITTISET MURHAT KAMBODŽASSA






  — | Thomas Mann, Hartmut Nassauer ja Bernd Posselt PPE-DE-ryhmän puolesta poliittisista murhista Kambodžassa (B5-0095/2004); |
| --- | --- | --- |

II.

POLIITTISET MURHAT KAMBODŽASSA

—

Thomas Mann, Hartmut Nassauer ja Bernd Posselt PPE-DE-ryhmän puolesta poliittisista murhista Kambodžassa (B5-0095/2004);

| — | Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta Kambodžasta (B5-0082/2004); |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta Kambodžasta (B5-0082/2004);

| — | Graham R. Watson ja Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta poliittisista murhista Kambodžassa (B5-0079/2004); |
| --- | --- |

—

Graham R. Watson ja Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta poliittisista murhista Kambodžassa (B5-0079/2004);

| — | Marie Anne Isler Béguin, Patricia McKenna ja Matti Wuori Verts/ALE-ryhmän puolesta Kambodžasta (B5-0097/2004); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin, Patricia McKenna ja Matti Wuori Verts/ALE-ryhmän puolesta Kambodžasta (B5-0097/2004);

| — | Herman Schmid ja Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta Kambodžasta (B5-0085/2004). |
| --- | --- |

—

Herman Schmid ja Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta Kambodžasta (B5-0085/2004).

| III. | KARACHISSA VANGITUT KREIKKALAISET MERIMIEHET






  — | Thomas Mann ja Christos Zacharakis PPE-DE-ryhmän puolesta Karachissa vangituista kreikkalaisista merimiehistä (B5-0096/2004); |
| --- | --- | --- |

III.

KARACHISSA VANGITUT KREIKKALAISET MERIMIEHET

—

Thomas Mann ja Christos Zacharakis PPE-DE-ryhmän puolesta Karachissa vangituista kreikkalaisista merimiehistä (B5-0096/2004);

| — | Giorgos Katiforis ja Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta kreikkalaisista merimiehistä Karachissa (B5-0081/2004); |
| --- | --- |

—

Giorgos Katiforis ja Margrietus J. van den Berg PSE-ryhmän puolesta kreikkalaisista merimiehistä Karachissa (B5-0081/2004);

| — | Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta Tasman Spirit -aluksen ja sen miehistön tapauksesta (B5-0078/2004); |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta Tasman Spirit -aluksen ja sen miehistön tapauksesta (B5-0078/2004);

| — | Alexandros Alavanos, Emmanouil Bakopoulos ja Efstratios Korakas GUE/NGL-ryhmän puolesta Karachissa vangituista kreikkalaisista merimiehistä (B5-0086/2004); |
| --- | --- |

—

Alexandros Alavanos, Emmanouil Bakopoulos ja Efstratios Korakas GUE/NGL-ryhmän puolesta Karachissa vangituista kreikkalaisista merimiehistä (B5-0086/2004);

| — | Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta Karachissa vangituista kreikkalaisista merimiehistä (B5-0087/2004). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta Karachissa vangituista kreikkalaisista merimiehistä (B5-0087/2004).

Puheaika jaetaan työjärjestyksen 120 artiklan mukaisesti.

4.   Lintuinfluenssa Aasiassa (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Lintuinfluenssa Aasiassa.

David Byrne (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Caroline F. Jackson PPE-DE-ryhmän puolesta, Dagmar Roth-Behrendt PSE-ryhmän puolesta, Jan Mulder ELDR-ryhmän puolesta, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE-ryhmän puolesta, sitoutumaton Bruno Gollnisch, Francesco Fiori, Minerva Melpomeni Malliori, Alexander de Roo, Peter Liese, Neil Parish, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, James Nicholson, Albert Jan Maat, Robert William Sturdy, Raquel Cardoso, Eurig Wyn ja David Byrne.

Puhetta johti Giorgos DIMITRAKOPOULOS

varapuhemies

Puheenvuorot: Albert Jan Maat ja Jan Mulder esittivät komissiolle kysymyksiä, joihin David Byrne vastasi, ja Bruno Gollnisch tiedusteli, koska eilisen istunnon pöytäkirja hyväksytään (puhemies vastasi, että se hyväksytään klo 15.00).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

5.   Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta [KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD)] - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: John Bowis (A5-0038/2004).

David Byrne (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

John Bowis esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Françoise Grossetête PPE-DE-ryhmän puolesta, Minerva Melpomeni Malliori PSE-ryhmän puolesta, Frédérique Ries ELDR-ryhmän puolesta, Antonio Mussa UEN-ryhmän puolesta, Antonios Trakatellis, Dagmar Roth-Behrendt, Eija-Riitta Anneli Korhola, Catherine Stihler, Peter Liese ja David Byrne.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 7.23

6.   Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (keskustelu)

Mietintö: Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa [2002/2258(INI)] - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Georges Garot (A5-0022/2004).

Georges Garot esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Elisabeth Jeggle PPE-DE-ryhmän puolesta, Wolfgang Kreissl-Dörfler PSE-ryhmän puolesta, Karl Erik Olsson ELDR-ryhmän puolesta, Christel Fiebiger GUE/NGL-ryhmän puolesta, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE-ryhmän puolesta, Liam Hyland UEN-ryhmän puolesta, Véronique Mathieu EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Dominique F.C. Souchet, Albert Jan Maat, María Izquierdo Rojo, Ioannis Patakis, Eurig Wyn, Rijk van Dam ja Christos Folias.

Puhetta johti Gérard ONESTA

varapuhemies

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf käytti puheenvuoron pahoitellakseen sitä, että Franz Fischler (maatalousasioista vastaava komission jäsen) ei ollut läsnä (puhemies ilmoitti välittävänsä tämän huomautuksen asianomaiselle).

Äänestysten alkamisen vuoksi keskustelu keskeytettiin tässä vaiheessa ja sitä jatkettiin iltapäivällä (kohta 13).

7.   Äänestykset

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset, ...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

7.1.   EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Ehdotus neuvoston päätökseksi Étävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona [KOM(2003) 833 - C5-0033/2004 - 2003/0319(CNS)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 1)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0056)

7.2.   EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Ehdotus neuvoston päätökseksi Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 200430 päivään huhtikuuta 2004 sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Slovenian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona [KOM(2003) 835 - C5-0034/2004 - 2003/0320(CNS)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 2)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0057)

7.3.   EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Ehdotus neuvoston päätökseksi Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen hallinnollisen järjestelyn tekemisestä kirjeenvaihtona [KOM(2003) 836 - C5-0035/2004 - 2003/0322(CNS)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 3)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0058)

7.4.   EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) * (Yksinkertaistettu menettely) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Ehdotus neuvoston päätökseksi Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona [KOM(2003) 837 - C5-0036/2004 - 2003/0323(CNS)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 4)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0059)

7.5.   Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 559 - C5-0448/2003 - 2003/0221(COD)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0030/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 5)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0060)

7.6.   Kansainvälinen siviili-ilmailu ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä I olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 524 - C5-0425/2003 - 2003/0207(COD)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0032/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 6)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0061)

7.7.   Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen *** (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Suositus: Ehdotus neuvoston päätökseksi sopimuksen tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen ja neljän siihen liittyvän sopimuksen tekemisestä [11902/2003 - C5-0626/2003 - 2003/0160(AVC)] - Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta. Esittelijä: Luis Berenguer Fuster (A5-0054/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 7)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0062)

7.8.   Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 298 - C5-0259/2003 - 2003/0103(CNS)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0033/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 8)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0063)

7.9.   Sianliha-alan YMJ * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto) [KOM(2003) 297 - C5-0308/2003 - 2003/0104(CNS)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0031/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 9)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0064)

7.10.   Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***II (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Suositus toiseen käsittelyyn: Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta [15172/1/2003 - C5-0020/2004 - 2003/0095(COD)] - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Astrid Lulling (A5-0039/2004).

(määräenemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 10)

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA

Julistettiin hyväksytyksi (P5_TA(2004)0065)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Esittelijä käytti ennen äänestystä työjärjestyksen 110 a artiklan 4 kohdan mukaisen puheenvuoron.

7.11.   Sosiaalisen suojelun komitea * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta [KOM(2003) 305 - C5-0317/2003 - 2003/0133(CNS)] - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Bartho Pronk (A5-0037/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 11)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0066)

7.12.   Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa, Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen [KOM(2003) 588 - C5-0497/2003 - 2003/0228(CNS)] - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Caroline F. Jackson (A5-0050/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 12)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0067)

7.13.   Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2791/1999 muuttamisesta [KOM(2003) 349 - C5-0284/2003 - 2003/0125(CNS)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Struan Stevenson (A5-0011/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 13)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0068)

7.14.   Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta [KOM(2003) 451 - C5-0358/2003 - 2003/0163(CNS)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Heinz Kindermann (A5-0020/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 14)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0069)

7.15.   Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta syvänmeren koralliriuttojen troolaamisen vaikutuksilta suojelemisen osalta Skotlannin luoteispuolella [KOM(2003) 519 - C5-0446/2003 - 2003/0201(CNS)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Elspeth Attwooll (A5-0019/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 15)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0070)

7.16.   Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Luonnos neuvoston päätökseksi tuomioistuimen perussäännön 51 ja 54 artiklan muuttamisesta siten, että lisää yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevaa toimivaltaa siirretään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle [6283/2003 - C5-0057/2003 - 2003/0805(CNS)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0046/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 16)

NEUVOSTON LUONNOS, TARKISTUS ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0071)

7.17.   Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta [12464/2003 - C5-0450/2003 - 2003/0820(CNS)] - Oikeudellisten ja sisämarkkinaasioiden valiokunta. Esittelijä: Willi Rothley (A5-0049/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 17)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0072)

7.18.   Liikkuva kalusto ja lentokalusto * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston päätökseksi Kapkaupungissa 16 päivänä marraskuuta 2001 yhteisesti hyväksyttyjen liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevan yleissopimuksen ja siihen liitettävän lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön toimesta [SEC(2002)1308 - C5-0086/2003 - 2002/0312(CNS)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Joachim Wuermeling (A5-0043/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 18)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0073)

7.19.   Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ * (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta [KOM(2003) 701 - C5-0596/2003 - 2003/0275(CNS)] - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Joseph Daul (A5-0029/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 19)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0074)

7.20.   Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Marco Pannellan pyyntö, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman rikostuomioistuimessa vireillä olevan menettelyn yhteydessä [2003/2183(IMM)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: François Zimeray (A5-0051/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 20)

EHDOTUS PÄÄTÖKSEKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0075)

7.21.   Syrjäisimmät alueet ja kalatalous (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Syrjäisimmät alueet ja kalatalous [2003/2112(INI)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Margie Sudre (A5-0014/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 21)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0076)

7.22.   AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003) (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: AKT-valtioiden ja EU:n yhteisen edustajakokouksen työskentely 2003 [2003/2007(INI)] - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Colette Flesch (A5-0013/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 22)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0077)

7.23.   Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta [KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD)] - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: John Bowis (A5-0038/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 23)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2004)0078)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0078)

7.24.   Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelut (äänestys)

Keskustelu käytiin 14. tammikuuta 2004(kyseisen istunnon pöytäkirja, kohta 8).

Päätöslauselmaesitys B5-0050/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 24)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0079)

Puhetta johti Pat COX

puhemies

8.   Juhlaistunto

Parlamentti kokoontui klo 12.00-12.35 juhlaistuntoon Kolumbian tasavallan presidentin Álvaro Uriben vierailun johdosta.

Bruno Gollnisch käytti puheenvuoron (puhemies keskeytti hänet).

Puhetta johti Gérard ONESTA

varapuhemies

9.   Äänestykset (jatkoa)

9.1.   Luokituslaitokset (äänestys)

Mietintö: Luokituslaitosten rooli ja metodit [2003/2081(INI)] - Talous- ja raha-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giorgos Katiforis (A5-0040/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 25)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0080)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Esittelijä ehdotti tarkistukseen 8 suullista tarkistusta, joka otettiin huomioon.

9.2.   Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa (äänestys)

Mietintö: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa:

| — | kaikki vaihtoehdot arvioitava [KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)] ja |
| --- | --- |

—

kaikki vaihtoehdot arvioitava [KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)] ja

| — | komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa” [KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI)] - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Hans Modrow (A5-0015/2004). |
| --- | --- |

—

komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa” [KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI)] - Kehitysyhteistyövaliokunta. Esittelijä: Hans Modrow (A5-0015/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 26)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0081)

9.3.   Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen (äänestys)

Mietintö: Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistyminen [2003/2125(INI)] - Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta. Esittelijä: Marialiese Flemming (A5-0034/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 27)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0082)

9.4.   Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot (äänestys)

Mietintö: Komission tiedonanto yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantaminen [KOM(2003) 625 - C5-0241/2003 - 2003/2099(INI)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Carlos Lage (A5-0023/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 28)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0083)

10.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

Suulliset äänestysselitykset:

Mietintö: Zimeray - A5-0051/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Kindermann - A5-0020/2004

| — | Catherine Stihler |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler

Mietintö: Flesch - A5-0013/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Bowis - A5-0038/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Päätöslauselmaesitys B5-0050/2004 - Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelut

| — | Mario Borghezio |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio

Mietintö: Katiforis - A5-0040/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Modrow - A5-0015/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

11.   Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Seuraavat jäsenet ovat ilmoittaneet halunneensa äänestää seuraavasti:

Mietintö: Modrow - A5-0015/2004

| — | päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

  puolesta: Richard Corbett |
| --- | --- |

—

päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

puolesta: Richard Corbett

Mietintö: Lage - A5-0023/2004

| — | tarkistus 1

  puolesta: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

tarkistus 1

puolesta: Ioannis Patakis

(Istunto keskeytettiin klo 13.00 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Puhetta johti Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

varapuhemies

12.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Brigitte Wenzel-Perillo ja Catherine Stihler ovat ilmoittaneet olleensa läsnä, mutta heidän nimensä eivät ole läsnäololistassa.

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

13.   Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (jatkoa keskustelulle)

Puheenvuorot: Ilda Figueiredo, Giacomo Santini, Avril Doyle, Francesco Fiori, Agnes Schierhuber ja Peder Wachtmeister.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 11.2.2004, kohta 5.1

14.   Maataloustutkimus (keskustelu)

Mietintö: Maatalous ja maataloustutkimus YMP:n uudistamisen yhteydessä [2003/2052(INI)] - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A5-0018/2004).

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf esitteli laatimansa mietinnön.

Franz Fischler (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Agnes Schierhuber PPE-DE-ryhmän puolesta, María Izquierdo Rojo PSE-ryhmän puolesta, Christel Fiebiger GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Liam Hyland UEN-ryhmän puolesta.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 11.2.2004, kohta 5.2

15.   Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet * (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä [KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Dominique F.C. Souchet (A5-0024/2004).

Franz Fischler (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Dominique F.C. Souchet esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Daniel Varela Suanzes-Carpegna PPE-DE-ryhmän puolesta, Rosa Miguélez Ramos PSEryhmän puolesta, Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, Struan Stevenson, Inger Schörling, Manuel Pérez Álvarez, Joaquim Piscarreta ja Franz Fischler.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 11.2.2004, kohta 5.5

(Istunto keskeytettiin klo 16.25 esityslistalla seuraavana olevan aiheen käsittelyn alkamista odotettaessa ja sitä jatkettiin klo 16.30)

Puhetta johti Pat COX

puhemies

16.   Laaja poliittinen kehys seuraaville rahoitusnäkymille: Vauras Eurooppa - poliittinen kalenteri ja talousarviovarat laajentunutta unionia varten 2007-2013 (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Laaja poliittinen kehys seuraaville rahoitusnäkymille: Vauras Eurooppa - poliittinen kalenteri ja talousarviovarat laajentunutta unionia varten 2007-2013.

Romano Prodi (komission puheenjohtaja) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot:: Terence Wynn (BUDG-valiokunnan puheenjohtaja), James E.M. Elles PPE-DE-ryhmän puolesta, Joan Colom i Naval PSE-ryhmän puolesta, Graham R. Watson ELDR-ryhmän puolesta, Francis Wurtz GUE/NGL-ryhmän puolesta, Kathalijne Maria Buitenweg Verts/ALE-ryhmän puolesta, Franz Turchi UEN-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Gianfranco Dell'Alba, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Ralf Walter, Kyösti Tapio Virrankoski, Josu Ortuondo Larrea, Luís Queiró, Jens-Peter Bonde, Daniela Raschhofer, Françoise Grossetête, Emmanouil Mastorakis, Francesco Fiori, Reimer Böge, Salvador Garriga Polledo, Dick Roche (neuvoston puheenjohtaja), Romano Prodi ja Michaele Schreyer (komission jäsen).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Puhetta johti Alonso José PUERTA

varapuhemies

17.   Kyselytunti (kysymykset komissiolle)

Parlamentti käsitteli komissiolle osoitettuja kysymyksiä (B5-0007/2004).

Ensimmäinen osa

Olivier Dupuis käytti puheenvuoron esittääkseen vastalauseen sen johdosta, että hänen Kroatian liittymistä koskevaa kysymystään, jonka hän oli esittänyt joulukuun 2003 istuntoon (istunnon pöytäkirja 15.12.2003, kohta 4) ja joka lykättiin ensin tammikuun 2004 istuntoon ja sitten tähän istuntoon (istunnon pöytäkirja 9.2.2004, kohta 4), ei ole sijoitettu sellaiseen paikkaan, että siihen vastattaisiin suullisesti (puhemies vastasi, että komissio päättää, kenen komission jäsenen hoidettavaksi kysymykset annetaan).

Kysymys 34 raukesi laatijan poissaolon vuoksi.

Kysymys 35 - Gerard Collins: Halpalentoyhtiöillä matkustamisen edistäminen.

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Gerard Collins ja Paul Rübig.

Kysymys 36 - Claude Moraes: Liittyvien maiden työvoiman vapaa liikkuvuus.

Stavros Dimas (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Claude Moraes, Timothy Kirkhope ja Paul Rübig.

Kysymys 37 - Bill Newton Dunn: Huumausaineiden laiton kauppa.

António Vitorino (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Bill Newton Dunn ja Lennart Sacrédeus.

Toinen osa

Kysymys 38 - Alexandros Alavanos: Biologisten puhdistuslaitosten toiminta.

Michel Barnier (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Mihail Papayannakis (laatijan sijainen).

Kysymys 39 - Juan Manuel Ferrández Lezaun: Ebro-joen juoksuttamishanke.

Michel Barnier vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Juan Manuel Ferrández Lezaun, María Antonia Avilés Perea ja María Luisa Bergaz Conesa.

Kysymys 40 - Joan Vallvé: Rajat ylittävä alueellinen yhteistyö.

Michel Barnier vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Joan Vallvé ja Josu Ortuondo Larrea.

Kysymyksiin 41-44 vastataan kirjallisesti.

Kysymys 45 - Bart Staes: Tietoyhteiskuntahuippukokous (WSIS) ja kansalaisyhteiskunta.

Erkki Liikanen (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Bart Staes ja Malcolm Harbour.

Kysymys 46 - Reino Paasilinna: Julkisten verkkosivujen soveltuvuus vammaisille.

Erkki Liikanen vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Reino Paasilinna.

Kysymys 47 - Charlotte Cederschiöld: EU:n tietoturvavirasto.

Erkki Liikanen vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Charlotte Cederschiöld.

Kysymys 48 - Ewa Hedkvist Petersen: ESafety-ohjelma.

Erkki Liikanen vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Ewa Hedkvist Petersen ja Malcolm Harbour.

Kysymyksiin 49 ja 50 vastataan kirjallisesti.

Kysymys 51 - Michael Gahler: Unkarin rahoitustarkastuksesta vastaavan viranomaisen (PSZÁF) riippumattomuus.

Günther Verheugen (komission jäsen) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Michael Gahler.

Kysymys 52 - Bernd Posselt: Romanian palauttamislainsäädäntö.

Günther Verheugen vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Bernd Posselt.

Kysymys 53 - Monica Frassoni: Äänestäjien poistaminen Maltan äänestysluetteloista.

Günther Verheugen vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Elisabeth Schroedter (laatijan sijainen).

Kysymys 54 - Richard Howitt: Bakun-Ceyhanin öljyputki.

Günther Verheugen vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Richard Howitt ja Geoffrey Van Orden.

Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti.

Komissiolle varattu kyselytunti julistettiin päättyneeksi.

(Istunto keskeytettiin klo 19.55 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)

Puhetta johti James L.C. PROVAN

varapuhemies

18.   Loheen liittyvät ongelmat (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Loheen liittyvät ongelmat.

David Byrne (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Françoise Grossetête PPE-DE-ryhmän puolesta, Catherine Stihler PSE-ryhmän puolesta, Paavo Väyrynen ELDR-ryhmän puolesta, Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta, Seán Ó Neachtain UEN-ryhmän puolesta, sitoutumaton Dominique F.C. Souchet, Struan Stevenson (PECH-valiokunnan puheenjohtaja), Ian Stewart Hudghton, Caroline Lucas ja David Byrne.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

19.   Terästeollisuuden kriisi (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Terästeollisuuden kriisi.

Stavros Dimas (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Antonio Tajani PPE-DE-ryhmän puolesta, Guido Sacconi PSE-ryhmän puolesta, Giorgio Calò ELDR-ryhmän puolesta, Luisa Morgantini GUE/NGL-ryhmän puolesta, Roberta Angelilli UEN-ryhmän puolesta, sitoutumaton Benedetto Della Vedova, Gérard Caudron ja Stavros Dimas.

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Generoso Andria, Giorgio Lisi ja Antonio Tajani PPE-DE-ryhmän puolesta terästeollisuuden kriisistä (B5-0093/2004) |
| --- | --- |

—

Generoso Andria, Giorgio Lisi ja Antonio Tajani PPE-DE-ryhmän puolesta terästeollisuuden kriisistä (B5-0093/2004)

| — | Stephen Hughes, Pasqualina Napoletano, Giorgio Ruffolo, Guido Sacconi ja Walter Veltroni PSEryhmän puolesta terästeollisuuden kriisistä ja Ternin Ast/TK-laitoksen tapauksesta (B5-0076/2004) |
| --- | --- |

—

Stephen Hughes, Pasqualina Napoletano, Giorgio Ruffolo, Guido Sacconi ja Walter Veltroni PSEryhmän puolesta terästeollisuuden kriisistä ja Ternin Ast/TK-laitoksen tapauksesta (B5-0076/2004)

| — | Giorgio Calò, Armando Cossutta, Antonio Di Pietro, Francesco Rutelli ja Luciana Sbarbati terästeollisuuden kriisistä (AST / Thyssen Krupp) (B5-0089/2004) |
| --- | --- |

—

Giorgio Calò, Armando Cossutta, Antonio Di Pietro, Francesco Rutelli ja Luciana Sbarbati terästeollisuuden kriisistä (AST / Thyssen Krupp) (B5-0089/2004)

| — | Giorgio Celli ja Monica Frassoni Verts/ALE-ryhmän puolesta terästeollisuuden kriisistä (B5-0091/2004) |
| --- | --- |

—

Giorgio Celli ja Monica Frassoni Verts/ALE-ryhmän puolesta terästeollisuuden kriisistä (B5-0091/2004)

| — | Sylviane H. Ainardi, Fausto Bertinotti, Gérard Caudron, Armando Cossutta ja Luigi Vinci GUE/NGLryhmän puolesta Ternin tapauksesta ja teräsalan kriisistä (B5-0090/2004) |
| --- | --- |

—

Sylviane H. Ainardi, Fausto Bertinotti, Gérard Caudron, Armando Cossutta ja Luigi Vinci GUE/NGLryhmän puolesta Ternin tapauksesta ja teräsalan kriisistä (B5-0090/2004)

| — | Roberta Angelilli UEN-ryhmän puolesta Ternin terästehtaan sulkemisesta (B5-0092/2004). |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli UEN-ryhmän puolesta Ternin terästehtaan sulkemisesta (B5-0092/2004).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 12.2.2004, kohta 7.6

20.   Väestönkehitys Euroopan unionissa (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Suullinen kysymys: Philip Bushill-Matthews ja Bartho Pronk PPE-DE-ryhmän puolesta komissiolle: Väestönkehitys Euroopan unionissa (B5-0009/2004).

Philip Bushill-Matthews esitteli suullisen kysymyksen.

Stavros Dimas (komission jäsen) vastasi suulliseen kysymykseen.

Puheenvuorot: Regina Bastos PPE-DE-ryhmän puolesta, Barbara Weiler PSE-ryhmän puolesta ja Juan Manuel Ferrández Lezaun Verts/ALE-ryhmän puolesta.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

21.   Seuraavan istunnon esityslista

Huomisen istunnon esityslista on vahvistettu (ks. ”Esityslista” PE 340.723/OJME).

22.   Istunnon päättäminen

Istunto päättyi klo 22.35.

Julian Priestley

pääsihteeri

Charlotte Cederschiöld

varapuhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cardoso, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Paolo Costa, Raffaele Costa, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Darras, Dary, Davies, De Clercq, Dehousse, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Folias, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martelli, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Myller, Naïr, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sandersten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Sjöstedt, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Tarkkailijat

Bagó, Balsai, Bastys, Beneš, Beňová, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Christodoulidis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Ciemniak, Cilevičs, Cybulski, Demetriou, Drzęźla, Ékes, Falbr, Fazakas, Filipek, Gałażewski, Gawłowski, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Gurmai, Horvat, Ilves, Jerzy Jaskiernia, Kamiński, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kļaviņš, Kłopotek, Klukowski, Kósėné Kovács, Kowalska, Kozlík, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Landsbergis, Lepper, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Liepiņa, Lisak, Litwiniec, Lydeka, Łyżwiński, Maldeikis, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pasternak, Pęczak, Alojz Peterle, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Protasiewicz, Rutkowski, Savi, Sefzig, Ševc, Siekierski, Smorawiński, Surján, Szabó, Szájer, Szczygło, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wenderlich, Widuch, Winiarczyk-Kossakowska, Wiśniowska, Wittbrodt, Zėborská, Żenkiewicz, Žiak.

---

LIITE 1

ÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Käytettyjen merkkien ja lyhenteiden selitykset

| + | hyväksytty |
| --- | --- |
| - | hylätty |
| ↓ | rauennut |
| per. | peruutettu |
| NHÄ (..., ..., ...) | nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| KÄ (..., ..., ...) | koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| osat | kohta kohdalta -äänestys |
| eä | erillinen äänestys |
| tark. | tarkistus |
| KT | kompromissitarkistus |
| vo | vastaava osa |
| P | tekstiä poistava tarkistus |
| = | identtiset tarkistukset |
| § | kohta |
| art. | artikla |
| kappale | johdanto-osan kappale |
| PR | päätöslauselmaesitys |
| PRC | yhteinen päätöslauselmaesitys |
| SEC | salainen äänestys |

+

hyväksytty

-

hylätty

↓

rauennut

per.

peruutettu

NHÄ (..., ..., ...)

nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

KÄ (..., ..., ...)

koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

osat

kohta kohdalta -äänestys

eä

erillinen äänestys

tark.

tarkistus

KT

kompromissitarkistus

vo

vastaava osa

P

tekstiä poistava tarkistus

=

identtiset tarkistukset

§

kohta

art.

artikla

kappale

johdanto-osan kappale

PR

päätöslauselmaesitys

PRC

yhteinen päätöslauselmaesitys

SEC

salainen äänestys

1.   EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Yksinkertaistettu menettely (C5-0033/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| päätösehdotus | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

päätösehdotus

+

2.   EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Yksinkertaistettu menettely (C5-0034/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| päätösehdotus | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

päätösehdotus

+

3.   EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Yksinkertaistettu menettely (C5-0035/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| päätösehdotus | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

päätösehdotus

+

4.   EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Yksinkertaistettu menettely (C5-0036/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| päätösehdotus | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

päätösehdotus

+

5.   Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***I

Mietintö: GARGANI (A5-0030/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

6.   Kansainvälinen siviili-ilmailu ***I

Mietintö: GARGANI (A5-0032/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

7.   Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen ***

Mietintö: BERENGUER FUSTER (A5-0054/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

8.   Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen *

Mietintö: GARGANI (A5-0033/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

9.   Sianliha-alan YMJ *

Mietintö: GARGANI (A5-0031/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

10.   Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***II

Suositus toiseen käsittelyyn: LULLING (A5-0039/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| hyväksyminen ilman äänestystä | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

hyväksyminen ilman äänestystä

+

11.   Sosiaalisen suojelun komitea *

Mietintö: PRONK (A5-0037/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

12.   Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen *

Mietintö: JACKSON (A5-0050/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

13.   Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus *

Mietintö: STEVENSON (A5-0011/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

14.   Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen *

Mietintö: KINDERMANN (A5-0020/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

15.   Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella *

Mietintö: ATTWOOLL (A5-0019/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

16.   Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen *

Mietintö: GIL-ROBLES GIL-DELGADO (A5-0046/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

17.   Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen *

Mietintö: ROTHLEY (A5-0049/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

18.   Liikkuva kalusto ja lentokalusto *

Mietintö: WUERMELING (A5-0043/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

Tarkistus 1 ei koske kaikkia kieliversioita, eikä siitä siten äänestetty (työjärjestyksen 140 artiklan 1 kohta)

19.   Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ *

Mietintö: DAUL (A5-0029/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

20.   Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi

Mietintö: ZIMERAY (A5-0051/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

21.   Syrjäisimmät alueet ja kalatalous

Mietintö: SUDRE (A5-0014/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

22.   AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003)

Mietintö: FLESCH (A5-0013/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | NHÄ | + | 494, 5, 15 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

NHÄ

+

494, 5, 15

23.   Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I

Mietintö: BOWIS (A5-0038/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teksti kokonaisuudes-saan | Ryhmä 1 | valiokunta + 5 poliittista ryhmää | | + | |
| Ryhmä 2 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 8 | 33 | ELDR | | - | |
| 34 | ELDR | | - | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

Teksti kokonaisuudes-saan

Ryhmä 1

valiokunta + 5 poliittista ryhmää

+

Ryhmä 2

valiokunta

↓

art. 8

33

ELDR

-

34

ELDR

-

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

Ryhmä 1 = ympäristövaliokunnan ja 5 poliittisen ryhmän 87 tarkistusta (tarkistukset 2-4, 9-18, 21, 23-29, 32, 35-99)

Ryhmä 2 = ympäristövaliokunnan 10 tarkistusta (tarkistukset 1, 5-8, 19, 20, 22, 30 ja 31)

24.   Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelut

Päätöslauselmaesitys: B5-0050/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| päätöslauselmaesitys B5-0050/2004




  (AFET-valiokunta) |
| jälkeen kohdan 13 | 7 | GUE/NGL | KÄ | + | 241, 231, 27 |
| § 14 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 15 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 8 | Verts/ALE | | + | |
| § | alkuper. teksti | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| jälkeen kohdan 15 | 15 | Verts/ALE + ELDR | | + | |
| § 16 | 2 | PPE-DE | KÄ | - | 230, 269, 10 |
| § 18 | 11 | Verts/ALE | | - | |
| jälkeen kohdan 18 | 12 | Verts/ALE | KÄ | + | 272, 235, 5 |
| § 19 | 5 | PPE-DE | | + | |
| 1 | UEN | | - | |
| 3 | PPE-DE | | - | |
| § 20 | 13 | Verts/ALE | | + | |
| § 24 | 14 | GUE/NGL | KÄ | + | 438, 32, 34 |
| jälkeen kohdan 24 | 16 | Verts/ALE | osat | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| kappale H | | alkuper. teksti | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

päätöslauselmaesitys B5-0050/2004

(AFET-valiokunta)

jälkeen kohdan 13

7

GUE/NGL

KÄ

+

241, 231, 27

§ 14

9

Verts/ALE

-

§ 15

4

PPE-DE

+

8

Verts/ALE

+

§

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

jälkeen kohdan 15

15

Verts/ALE + ELDR

+

§ 16

2

PPE-DE

KÄ

-

230, 269, 10

§ 18

11

Verts/ALE

-

jälkeen kohdan 18

12

Verts/ALE

KÄ

+

272, 235, 5

§ 19

5

PPE-DE

+

1

UEN

-

3

PPE-DE

-

§ 20

13

Verts/ALE

+

§ 24

14

GUE/NGL

KÄ

+

438, 32, 34

jälkeen kohdan 24

16

Verts/ALE

osat

1

-

2

↓

kappale H

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Tarkistukset 6 ja 10 on mitätöity.

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE

§ 15

1. osa: teksti ilman sanoja ”ja Xinjiangin”

2. osa: nämä sanat

kappale H

1. osa: teksti ilman sanoja ”ja Xinjiangissa”

2. osa: nämä sanat

ELDR

tark. 16

1. osa:”kehottaa neuvostoa ... naisten oikeuksien loukkaukset”

2. osa:”Irakissa toimivien ... uhkaa karkotus Turkkiin”

25.   Luokituslaitokset

Mietintö: KATIFORIS (A5-0040/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jälkeen kohdan 4 | 6 | PSE | KÄ | - | 248, 253, 10 |
| 7 | PSE | KÄ | - | 183, 290, 32 |
| 8 | PSE | | + | suullisesti muutettu |
| 10 | GUE/NGL | | - | |
| jälkeen kohdan 5 | 3 | Verts/ALE | KÄ | - | 213, 291, 7 |
| § 8 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| jälkeen kohdan 12 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | Verts/ALE | | - | |
| jälkeen kappaleen D | 1 | Verts/ALE | | - | |
| jälkeen kappaleen J | 2 | Verts/ALE | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 453, 41, 43 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

jälkeen kohdan 4

6

PSE

KÄ

-

248, 253, 10

7

PSE

KÄ

-

183, 290, 32

8

PSE

+

suullisesti muutettu

10

GUE/NGL

-

jälkeen kohdan 5

3

Verts/ALE

KÄ

-

213, 291, 7

§ 8

9

GUE/NGL

-

jälkeen kohdan 12

4

Verts/ALE

-

5

Verts/ALE

-

jälkeen kappaleen D

1

Verts/ALE

-

jälkeen kappaleen J

2

Verts/ALE

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

453, 41, 43

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE: lopullinen äänestys

Muuta

Esittelijä ehdotti tarkistukseen 8 suullista tarkistusta, jolla korvataan sana ”rekisteröintiviranomainen” sanalla ”rekisteröintijärjestelmä”. Puhemies totesi, että tätä suullista tarkistusta ei vastustettu, joten se otettiin huomioon.

26.   Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa

Mietintö: MODROW (A5-0015/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § | alkuper. teksti | eä | ↓ | |
| § 2 | 5 | PPE-DE | KÄ | + | 272, 253, 2 |
| § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| § 3 | 6 | PPE-DE | KÄ | + | 254, 246, 30 |
| § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| § 4 | | alkuper. teksti | eä/KÄ | + | 290, 233, 5 |
| § 5 | 7 | PPE-DE | KÄ | - | 247, 237, 41 |
| § 6 | 12 | ELDR | | + | |
| 8 | PPE-DE | | ↓ | |
| § | alkuper. teksti | eä | | |
| § 7 | 9 P | PPE-DE | | + | |
| jälkeen kohdan 8 | 10 | PPE-DE | | + | |
| § 11 | | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 13 | 11 | PPE-DE | | + | |
| § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| § 24 | | alkuper. teksti | eä | - | |
| § 26 | | alkuper. teksti | NHÄ | - | 232, 261, 41 |
| § 28 | | alkuper. teksti | eä | - | |
| § 29 | | alkuper. teksti | eä | - | |
| kappale B | 1 | PPE-DE | | + | |
| § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| kappale C | 2 | PPE-DE | KÄ | + | 272, 247, 6 |
| § | alkuper. teksti | | ↓ | |
| kappale E | 3 | PPE-DE | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 407, 58, 71 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

§ 1

4

PPE-DE

+

§

alkuper. teksti

eä

↓

§ 2

5

PPE-DE

KÄ

+

272, 253, 2

§

alkuper. teksti

↓

§ 3

6

PPE-DE

KÄ

+

254, 246, 30

§

alkuper. teksti

↓

§ 4

alkuper. teksti

eä/KÄ

+

290, 233, 5

§ 5

7

PPE-DE

KÄ

-

247, 237, 41

§ 6

12

ELDR

+

8

PPE-DE

↓

§

alkuper. teksti

eä

§ 7

9 P

PPE-DE

+

jälkeen kohdan 8

10

PPE-DE

+

§ 11

alkuper. teksti

eä

+

§ 13

11

PPE-DE

+

§

alkuper. teksti

↓

§ 24

alkuper. teksti

eä

-

§ 26

alkuper. teksti

NHÄ

-

232, 261, 41

§ 28

alkuper. teksti

eä

-

§ 29

alkuper. teksti

eä

-

kappale B

1

PPE-DE

+

§

alkuper. teksti

↓

kappale C

2

PPE-DE

KÄ

+

272, 247, 6

§

alkuper. teksti

↓

kappale E

3

PPE-DE

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

407, 58, 71

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: § 26, lopullinen äänestys

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: §§ 1, 4, 6, 11, 24, 28, 29

27.   Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Mietintö: FLEMMING (A5-0034/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § | alkuper. teksti | eä | + | |
| § 8 | | alkuper. teksti | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 514, 10, 10 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

§ 1

1

Verts/ALE

-

§

alkuper. teksti

eä

+

§ 8

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

514, 10, 10

Nimenhuutoäänestystä koskeva pyyntö

PPE-DE: lopullinen äänestys

Erillistä äänestystä koskeva pyyntö

Verts/ALE: § 1

Kohta kohdalta -äänestystä koskeva pyyntö

Verts/ALE

§ 8

1. osa:”suhtautuu myönteisesti ... käyttöönottoon,”

2. osa:”mikäli voidaan osoittaa, ... olevaan tekniikkaan”

28.   Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot

Mietintö: LAGE (A5-0023/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jälkeen kohdan 6 | 1 | Verts/ALE | NHÄ | + | 494, 12, 18 |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

jälkeen kohdan 6

1

Verts/ALE

NHÄ

+

494, 12, 18

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

Verts/ALE: tark. 1

---

LIITE II

NIMENHUUTOÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Mietintö: Flesch A5-0013/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 494

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 5

EDD: Booth, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

Tyhjää: 15

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Krivine, Patakis, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse, Martin Hans-Peter

Mietintö: Katiforis A5-0040/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 453

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Dary, Herzog, Koulourianos, Marset Campos, Naïr, Puerta, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Gahrton, Graefe zu Baringdorf, MacCormick, Nogueira Román, Sörensen, Voggenhuber, Wuori

Vastaan: 41

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Brie, Cauquil, Fiebiger, Figueiredo, Laguiller, Manisco, Ribeiro

PPE-DE: von Wogau

PSE: Martin Hans-Peter

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Staes, Turmes, Wyn

Tyhjää: 43

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Eriksson, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Stirbois

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Jonckheer

Mietintö: Modrow A5-0015/2004

26 kohta

Puolesta: 232

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Nordmann, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, de Roo, Rühle, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 261

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Malliori

UEN: Angelilli, Queiró

Verts/ALE: McKenna

Tyhjää: 41

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Krivine, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea, Speroni, Stirbois

PSE: Dehousse

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Gahrton, Lucas, Schörling

Mietintö: Modrow A5-0015/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 407

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Celli, Turmes

Vastaan: 58

EDD: Belder, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Brie, Cauquil, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Meijer, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Callanan, Hannan

PSE: Carlotti, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Gillig, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Karlsson, Rocard, Roure, Sousa Pinto, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Mayol i Raynal

Tyhjää: 71

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Eriksson, Fiebiger, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Borghezio, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Maat

PSE: Ferreira, Martin Hans-Peter, Mendiluce Pereiro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Mietintö: Flemming A5-0034/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 514

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 10

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

Tyhjää: 10

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud

Mietintö: Lage A5-0023/2004

Tarkistus 1

Puolesta: 494

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Folias, Foster, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Xarchakos, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 12

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

NI: Berthu, de La Perriere, Souchet, Varaut

PSE: Dehousse

Tyhjää: 18

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Patakis

NI: Bonino, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

---

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

P5_TA(2004)0056

EY:n ja Kroatian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Ehdotus neuvoston päätökseksi Étävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 833 - C5-0033/2004 - 2003/0319(CNS))

(Kuulemismenettely)

Ehdotus hyväksyttiin.

P5_TA(2004)0057

EY:n ja Slovenian tasavallan sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Ehdotus neuvoston päätökseksi Étävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 200430 päivään huhtikuuta 2004 sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Slovenian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 835 - C5-0034/2004 - 2003/0320(CNS))

(Kuulemismenettely)

Ehdotus hyväksyttiin.

P5_TA(2004)0058

EY:n ja Sveitsin valaliiton hallinnollinen järjestely (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Ehdotus neuvoston päätökseksi Étävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen hallinnollisen järjestelyn tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 836 - C5-0035/2004 - 2003/0322(CNS))

(Kuulemismenettely)

Ehdotus hyväksyttiin.

P5_TA(2004)0059

EY:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sopimus (Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettava väliaikainen pistejärjestelmä) *

Ehdotus neuvoston päätökseksi Étävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona (KOM(2003) 837 - C5-0036/2004 - 2003/0323(CNS))

(Kuulemismenettely)

Ehdotus hyväksyttiin.

P5_TA(2004)0060

Ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttäminen maanteiden tavaraliikenteessä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 559 - C5-0448/2003 - 2003/0221(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 559) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 559) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0448/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0448/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0030/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0030/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0061

Kansainvälinen siviili-ilmailu ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä I olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 524 - C5-0425/2003 - 2003/0207(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 524) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 524) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0425/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0425/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 89 artiklan ja 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0032/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0032/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0062

Uusien jäsenvaltioiden osallistuminen Euroopan talousalueeseen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumista Euroopan talousalueeseen koskevan sopimuksen ja neljän siihen liittyvän sopimuksen tekemisestä (11902/2003 - KOM(2003) 439 - C5-0626/2003 - 2003/0160(AVC))

(Hyväksyntämenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2003) 439) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2003) 439) (1),

| — | ottaa huomioon sopimuksen tekemisen (11902/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen tekemisen (11902/2003),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen lauseen ja 310 artiklan mukaisesti neuvoston esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C5-0626/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen lauseen ja 310 artiklan mukaisesti neuvoston esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C5-0626/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 artiklan, 97 artiklan 7 kohdan ja 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 artiklan, 97 artiklan 7 kohdan ja 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A5-0054/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A5-0054/2004),

| 1. | antaa puoltavan lausunnon sopimuksen tekemisestä; |
| --- | --- |

1.

antaa puoltavan lausunnon sopimuksen tekemisestä;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0063

Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustaminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean perustamisesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 298 - C5-0259/2003 - 2003/0103(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 298) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 298) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0259/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0259/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 89 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 89 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0033/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0033/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0064

Sianliha-alan YMJ *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto) (KOM(2003) 297 - C5-0308/2003 - 2003/0104(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 297) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 297) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0308/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0308/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 89 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 89 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0031/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0031/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0065

Rahoitustilejä koskeva julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpito ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta (15172/1/2003 - C5-0020/2004 - 2003/0095(COD))

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (15172/1/2003 - C5-0020/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (15172/1/2003 - C5-0020/2004) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 242) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 242) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0039/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0039/2004),

| 1. | hyväksyy yhteisen kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy yhteisen kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan yhteisen kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan yhteisen kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen asianmukaisesti ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen asianmukaisesti ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Hyväksytyt tekstit 21.10.2003, P5_TA(2003)0436.

P5_TA(2004)0066

Sosiaalisen suojelun komitea *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta (KOM(2003) 305 - C5-0317/2003 - 2003/0133(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 305) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 305) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 144 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0317/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 144 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0317/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0037/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0037/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| 1 artiklan 2 kohdan a a alakohta (uusi) |
| | a a) | kiinnittää erityistä huomiota köyhyyden esiintymiseen ja sosiaalisen osallistumisen kehittymiseen Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa. |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

1 artiklan 2 kohdan a a alakohta (uusi)

a a)

Tarkistus 2

1 artiklan 2 kohdan c alakohta

| c) | laatia selvityksiä, antaa lausuntoja tai suorittaa muita toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä joko neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 207 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

c)

laatia selvityksiä, antaa lausuntoja tai suorittaa muita toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä joko neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 207 artiklan soveltamista.

| c) | laatia sosiaalisesta suojelusta vuosittain yhteinen selvitys, jonka se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja jossa se selvittää neuvoston hyväksymiä yhteisiä tavoitteita, ja
  laatia
  muita
  selvityksiä, antaa lausuntoja tai suorittaa muita toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä joko neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 207 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

c)

laatia sosiaalisesta suojelusta vuosittain yhteinen selvitys, jonka se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja jossa se selvittää neuvoston hyväksymiä yhteisiä tavoitteita, ja
  laatia
  muita
  selvityksiä, antaa lausuntoja tai suorittaa muita toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä joko neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 207 artiklan soveltamista.

Tarkistus 3

1 artiklan 2 kohdan 1 a alakohta (uusi)

Komitea sisällyttää tehtäviinsä monialaisesti tasa-arvon valtavirtaistamisen ja selvittää naisten erityisongelmia suhteessa naisten köyhyyden lisääntymiseen ja perhemuotojen muuttumiseen. Näin ollen on suotavaa ottaa käyttöön sukupuolten mukaan eriytetyt indikaattorit, joiden avulla kiinnitetään huomiota pikemminkin yksilön kuin kotitalouden käsitteeseen.

Tarkistus 4

1 artiklan 4 kohta

| 4. | Toimeksiantoaan toteuttaessaan komitea luo aiheelliset yhteydet työmarkkinaosapuoliin. |
| --- | --- |

4.

Toimeksiantoaan toteuttaessaan komitea luo aiheelliset yhteydet työmarkkinaosapuoliin.

| 4. | Toimeksiantoaan toteuttaessaan komitea luo aiheelliset yhteydet työmarkkinaosapuoliin
  ja se pyrkii tarvittaessa työmenetelmiensä entistä jäsennellympään yhteyteen kaikkien asianomaisten elinten kanssa esimerkkinä köyhyyttä todella kokevien ihmisten parissa toimivat kansalaisjärjestöt
  . |
| --- | --- |

4.

Toimeksiantoaan toteuttaessaan komitea luo aiheelliset yhteydet työmarkkinaosapuoliin
  ja se pyrkii tarvittaessa työmenetelmiensä entistä jäsennellympään yhteyteen kaikkien asianomaisten elinten kanssa esimerkkinä köyhyyttä todella kokevien ihmisten parissa toimivat kansalaisjärjestöt
  .

Tarkistus 5

1 artiklan 4 a kohta (uusi)

| 4 a. | Komitea sisällyttää selvityksiinsä, lausuntoihinsa ja muihin laatimiinsa asiakirjoihin luvun, jossa esitellään Euroopan parlamentin kannat sosiaalista suojelua koskevista asioista. |
| --- | --- |

4 a.

Tarkistus 6

1 artiklan 4 b kohta (uusi)

| 4 b. | On perustettava asianmukaisella tavalla tehokas tiedottamismenettely, jotta Euroopan parlamentti voi seurata tilannetta säännöllisesti. |
| --- | --- |

4 b.

Tarkistus 7

2 artiklan 1 kohdan 1 a alakohta (uusi)

Kulut korvataan vain yhdelle edustajalle jäsenvaltiota kohti.

Tarkistus 8

2 artiklan 1 kohdan 2 alakohta

Jäsenvaltioiden ja komission on
  pyrittävä varmistamaan sukupuolten välinen tasapaino valtuuskuntien kokoonpanossa.

Valtuuskuntien kokoonpanossa on noudatettava sukupuolten välistä tasapainoa.
  Jäsenvaltioiden ja komission on
  varmistettava tasapainon saavuttaminen.

Tarkistus 9

2 artiklan 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Komitea aloittaa jäsenyyteen valmistautuvien valtioiden edustajien säännöllisen tiedottamisen ja kuulemisen. |
| --- | --- |

2 a.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0067

Välimeren pilaantumisen ehkäiseminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä, joka koskee yhteistyötä alusten aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja Välimeren pilaantumisen torjumiseksi hätätilanteissa, Välimeren suojelua pilaantumiselta koskevaan Barcelonan yleissopimukseen (KOM(2003) 588 - C5-0497/2003 - 2003/0228(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2003) 588) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2003) 588) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0497/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0497/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan ja 97 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan ja 97 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön (A5-0050/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön (A5-0050/2004),

| 1. | hyväksyy pöytäkirjan tekemisen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy pöytäkirjan tekemisen;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0068

Koillis-Atlantilla harjoitettava kalastus *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2791/1999 muuttamisesta (KOM(2003) 349 - C5-0284/2003 - 2003/0125(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 349) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 349) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0284/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0284/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0011/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0011/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| 1 A ARTIKLA (uusi) |
| | 1 a artikla




  Komissio esittää viimeistään ... (2) ehdotuksen asetukseksi, jota sovelletaan kaikkiin kansainvälisiin kalastusjärjestöihin ja jossa määritellään selvästi yhteisön toimivalta tarkastusten ja valvonnan alalla. |
| Tarkistus 2 |
| 1 B ARTIKLA (uusi) |
| | 1 b artikla




  Komissio esittää viimeistään ... (3) Euroopan parlamentille ja komissiolle ajan tasalle saatetun tutkimuksen jäsenvaltioiden nykyisten tarkastus- ja valvontayksiköiden - mukaan lukien keskushallinto ja alueelliset ja paikalliset elimet, jotka ovat toimivaltaisia alalla - kustannuksista ja arvion siitä, mitä maksaisi puhtaasti yhteisön tason elin, joka harjoittaisi vastaavaa toimintaa kuin nämä yksiköt nykyisin. |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

1 A ARTIKLA (uusi)

1 a artikla

Komissio esittää viimeistään ... (2) ehdotuksen asetukseksi, jota sovelletaan kaikkiin kansainvälisiin kalastusjärjestöihin ja jossa määritellään selvästi yhteisön toimivalta tarkastusten ja valvonnan alalla.

Tarkistus 2

1 B ARTIKLA (uusi)

1 b artikla

Komissio esittää viimeistään ... (3) Euroopan parlamentille ja komissiolle ajan tasalle saatetun tutkimuksen jäsenvaltioiden nykyisten tarkastus- ja valvontayksiköiden - mukaan lukien keskushallinto ja alueelliset ja paikalliset elimet, jotka ovat toimivaltaisia alalla - kustannuksista ja arvion siitä, mitä maksaisi puhtaasti yhteisön tason elin, joka harjoittaisi vastaavaa toimintaa kuin nämä yksiköt nykyisin.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  
  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(3)  
  Vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

P5_TA(2004)0069

Valaiden tahaton saaliiksi joutuminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta (KOM(2003) 451 - C5-0358/2003 - 2003/0163(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 451) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 451) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0358/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0358/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0020/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0020/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| JOHDANTO-OSAN 1 KAPPALE |
| 1) | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklan mukaisesti varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet. Yhteisö pyrkii tässä tarkoituksessa
  muun muassa
  saattamaan kalastustoimien vaikutukset meriekosysteemeihin mahdollisimman vähäisiksi
  ja toteuttamaan
  muun yhteisön politiikan,
  erityisesti
  ympäristöpolitiikan kanssa
  johdonmukaista yhteistä kalastuspolitiikkaa
  . |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

JOHDANTO-OSAN 1 KAPPALE

1)

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklan mukaisesti varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet. Yhteisö pyrkii tässä tarkoituksessa
  muun muassa
  saattamaan kalastustoimien vaikutukset meriekosysteemeihin mahdollisimman vähäisiksi
  ja toteuttamaan
  muun yhteisön politiikan,
  erityisesti
  ympäristöpolitiikan kanssa
  johdonmukaista yhteistä kalastuspolitiikkaa
  .

| 1) | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklan mukaisesti varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet. Yhteisö pyrkii tässä tarkoituksessa
  soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta ryhtyessään toimiin, jotka on suunniteltu suojelemaan ja säilyttämään elollisia vesiluonnonvaroja, varmistamaan niiden kestävän hyödyntämisen ja
  saattamaan kalastustoimien vaikutukset meriekosysteemeihin mahdollisimman vähäisiksi.
  Toteutettavan yhteisen kalastuspolitiikan on lisäksi oltava johdonmukaista
  muun yhteisön politiikan,
  mukaan lukien
  ympäristöpolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

1)

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklan mukaisesti varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet. Yhteisö pyrkii tässä tarkoituksessa
  soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta ryhtyessään toimiin, jotka on suunniteltu suojelemaan ja säilyttämään elollisia vesiluonnonvaroja, varmistamaan niiden kestävän hyödyntämisen ja
  saattamaan kalastustoimien vaikutukset meriekosysteemeihin mahdollisimman vähäisiksi.
  Toteutettavan yhteisen kalastuspolitiikan on lisäksi oltava johdonmukaista
  muun yhteisön politiikan,
  mukaan lukien
  ympäristöpolitiikan kanssa.

Tarkistus 2

JOHDANTO-OSAN 4 KAPPALE

| 4) | On kehitetty joitakin akustisia laitteita valaiden karkottamiseksi kalanpyydyksistä, ja niillä on onnistuttu vähentämään valaslajien sivusaaliita kalastustoimissa, joissa käytetään vedessä seisovia pyydyksiä. Tällaisten laitteiden käyttö olisi näin ollen saatettava pakolliseksi niillä alueilla ja sellaisissa kalastusmuodoissa, joissa tiedetään tai ennakoidaan esiintyvän suuria pikkuvalaiden sivusaaliita. On myös tarpeen laatia tekniset eritelmät tällaisissa kalastusmuodoissa käytettävien akustisten karkotuslaitteiden tehokkuudelle. |
| --- | --- |

4)

On kehitetty joitakin akustisia laitteita valaiden karkottamiseksi kalanpyydyksistä, ja niillä on onnistuttu vähentämään valaslajien sivusaaliita kalastustoimissa, joissa käytetään vedessä seisovia pyydyksiä. Tällaisten laitteiden käyttö olisi näin ollen saatettava pakolliseksi niillä alueilla ja sellaisissa kalastusmuodoissa, joissa tiedetään tai ennakoidaan esiintyvän suuria pikkuvalaiden sivusaaliita. On myös tarpeen laatia tekniset eritelmät tällaisissa kalastusmuodoissa käytettävien akustisten karkotuslaitteiden tehokkuudelle.

| 4) | On kehitetty joitakin akustisia laitteita valaiden karkottamiseksi kalanpyydyksistä, ja niillä on onnistuttu vähentämään
  lyhyellä aikavälillä
  valaslajien sivusaaliita kalastustoimissa, joissa käytetään vedessä seisovia pyydyksiä. Tällaisten laitteiden käyttö olisi näin ollen saatettava pakolliseksi niillä alueilla ja sellaisissa kalastusmuodoissa, joissa tiedetään tai ennakoidaan esiintyvän suuria pikkuvalaiden sivusaaliita. On myös tarpeen laatia tekniset eritelmät tällaisissa kalastusmuodoissa käytettävien akustisten karkotuslaitteiden tehokkuudelle.
  Pitkällä aikavälillä on kehitettävä vaihtoehtoisia keinoja estää pikkuvalaiden tahaton tappaminen ottaen huomioon valvonnan ja arviointien tulokset. |
| --- | --- |

4)

On kehitetty joitakin akustisia laitteita valaiden karkottamiseksi kalanpyydyksistä, ja niillä on onnistuttu vähentämään
  lyhyellä aikavälillä
  valaslajien sivusaaliita kalastustoimissa, joissa käytetään vedessä seisovia pyydyksiä. Tällaisten laitteiden käyttö olisi näin ollen saatettava pakolliseksi niillä alueilla ja sellaisissa kalastusmuodoissa, joissa tiedetään tai ennakoidaan esiintyvän suuria pikkuvalaiden sivusaaliita. On myös tarpeen laatia tekniset eritelmät tällaisissa kalastusmuodoissa käytettävien akustisten karkotuslaitteiden tehokkuudelle.
  Pitkällä aikavälillä on kehitettävä vaihtoehtoisia keinoja estää pikkuvalaiden tahaton tappaminen ottaen huomioon valvonnan ja arviointien tulokset.

Tarkistus 3

JOHDANTO-OSAN 4 A KAPPALE (uusi)

| 4 a) | Kalastajat ja alusten omistajat voivat hakea akustisten karkotinlaitteiden hankinnan edellyttämiin investointeihin tukea yhteisöltä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR). |
| --- | --- |

4 a)

Tarkistus 4

JOHDANTO-OSAN 5 A KAPPALE (uusi)

| 5 a) | Vaihtoehtoisten, valaiden tahatonta saaliiksi joutumista vähentävien pyydysten, kuten valikointiristikot, tutkimus on jo käynnissä, ja on tärkeää, että komissio sekä kannustaa näiden tutkimusten tuloksia että reagoi niihin tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

5 a)

Tarkistus 5

JOHDANTO-OSAN 6 A KAPPALE (uusi)

| 6 a) | Tämän tarkkailijajärjestelmän lisäksi olisi nopeasti annettava toteutettavaksi EU-tutkimushankkeita, jotka täydentävät tieteellisesti tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä ja joissa tutkitaan erityisesti akustisten karkotinlaitteiden vaikutusta valaspopulaatioihin ja meriekosysteemeihin, vaihtoehtoisten pyydysten tai pyyntimenetelmien kehittämistä sekä valaspopulaatioiden pienenemisen muita mahdollisia syitä. |
| --- | --- |

6 a)

Tarkistus 6

JOHDANTO-OSAN 7 A KAPPALE (uusi)

| 7 a) | Tätä asetusta on tarkasteltava uudelleen viimeistään kesäkuussa 2007 jäsenvaltioiden kertomusten sisältämien tietojen ja toimeksiannettujen tutkimushankkeiden tulosten perusteella. Uudelleentarkastelun yhteydessä olisi sääntelykehyksessä vahvistettava valaiden sivusaaliiden torjumiseksi pitkän aikavälin strategia, jonka, mikäli siinä vaiheessa saatavilla olevat tiedot sallivat, pitäisi perustua asiaankuuluvien valaslajien populaatioiden minimikokoon. |
| --- | --- |

7 a)

Tarkistus 7

JOHDANTO-OSAN 8 A KAPPALE (uusi)

| 8 a) | Kalastajat ja alusten omistajat voivat hakea ajoverkkojen käyttökiellon edellyttämistä teknisistä muutoksista aiheutuviin kustannuksiin tukea yhteisöltä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR). |
| --- | --- |

8 a)

Tarkistus 8

JOHDANTO-OSAN 8 B KAPPALE (uusi)

| 8 b) | Jotta ajoverkkojen käyttökielto Itämerellä voi vaikuttaa koko laajuudessaan, se on sisällytettävä myös Venäjän kanssa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

8 b)

Tarkistus 9

2 ARTIKLAN 3 KOHTA

| 3. | Edellä 1 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellistä tutkimusta varten asianomaisen jäsenvaltion luvalla tai sen alaisuudessa ja joiden tavoitteena on uusien teknisten toimenpiteiden kehittäminen valaiden tahattomien saaliiden ja niihin liittyvän kuolevuuden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellistä tutkimusta varten asianomaisen jäsenvaltion luvalla tai sen alaisuudessa ja joiden tavoitteena on uusien teknisten toimenpiteiden kehittäminen valaiden tahattomien saaliiden ja niihin liittyvän kuolevuuden vähentämiseksi.

| 3. | Edellä 1 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellistä tutkimusta varten asianomaisen jäsenvaltion luvalla tai sen alaisuudessa ja joiden tavoitteena on uusien teknisten toimenpiteiden kehittäminen valaiden tahattomien saaliiden ja niihin liittyvän kuolevuuden vähentämiseksi.
  Mainituissa kalastustoimissa tieteellistä tutkimusta varten pyydettyjä kaloja ei saa käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellistä tutkimusta varten asianomaisen jäsenvaltion luvalla tai sen alaisuudessa ja joiden tavoitteena on uusien teknisten toimenpiteiden kehittäminen valaiden tahattomien saaliiden ja niihin liittyvän kuolevuuden vähentämiseksi.
  Mainituissa kalastustoimissa tieteellistä tutkimusta varten pyydettyjä kaloja ei saa käyttää kaupallisiin tarkoituksiin.

Tarkistus 10

6 ARTIKLAN 2 KOHTA

| 2. | Vuosikertomuksessa on esitettävä arviot kunkin kalastuksen yhteydessä saatujen valaiden tahattomien saaliiden kokonaismääristä 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittujen tarkkailijoiden kertomusten sekä muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1543/2000 mukaisesti kerätyt pyyntiponnistusta koskevat tiedot. Kertomuksessa on arvioitava tarkkailijan kertomusten päätelmiä sekä muita asiaa koskevia tietoja, mukaan lukien jäsenvaltioiden toteuttamat mahdolliset tutkimukset valaiden tahattomien saaliiden vähentämiseksi kalastuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.

Vuosikertomuksessa on esitettävä arviot kunkin kalastuksen yhteydessä saatujen valaiden tahattomien saaliiden kokonaismääristä 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittujen tarkkailijoiden kertomusten sekä muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1543/2000 mukaisesti kerätyt pyyntiponnistusta koskevat tiedot. Kertomuksessa on arvioitava tarkkailijan kertomusten päätelmiä sekä muita asiaa koskevia tietoja, mukaan lukien jäsenvaltioiden toteuttamat mahdolliset tutkimukset valaiden tahattomien saaliiden vähentämiseksi kalastuksen yhteydessä.

| 2. | Vuosikertomuksessa on esitettävä arviot kunkin kalastuksen yhteydessä saatujen valaiden tahattomien saaliiden kokonaismääristä 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittujen tarkkailijoiden kertomusten sekä muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1543/2000 mukaisesti kerätyt pyyntiponnistusta koskevat tiedot. Kertomuksessa on arvioitava tarkkailijan kertomusten päätelmiä sekä muita asiaa koskevia tietoja, mukaan lukien jäsenvaltioiden toteuttamat mahdolliset tutkimukset valaiden tahattomien saaliiden vähentämiseksi kalastuksen yhteydessä
  erityisesti käyttämällä vaihtoehtoisia pyydyksiä kuten valikointiristikoita, sekä akustisten karkotinlaitteiden käytön tehokkuutta. Jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava vuosikertomuksessa, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 4 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Vuosikertomuksessa on esitettävä arviot kunkin kalastuksen yhteydessä saatujen valaiden tahattomien saaliiden kokonaismääristä 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittujen tarkkailijoiden kertomusten sekä muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1543/2000 mukaisesti kerätyt pyyntiponnistusta koskevat tiedot. Kertomuksessa on arvioitava tarkkailijan kertomusten päätelmiä sekä muita asiaa koskevia tietoja, mukaan lukien jäsenvaltioiden toteuttamat mahdolliset tutkimukset valaiden tahattomien saaliiden vähentämiseksi kalastuksen yhteydessä
  erityisesti käyttämällä vaihtoehtoisia pyydyksiä kuten valikointiristikoita, sekä akustisten karkotinlaitteiden käytön tehokkuutta. Jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava vuosikertomuksessa, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 4 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.

Tarkistus 11

7 ARTIKLA

Komissio laatii viimeistään
  vuoden kuluessa siitä, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet toisen vuosikertomuksensa,
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ottaen huomioon tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean jäsenvaltioiden kertomuksista laatiman arvioinnin.

Komissio laatii viimeistään
  kesäkuussa 2007
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ottaen huomioon tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean jäsenvaltioiden kertomuksista laatiman arvioinnin
  sekä esittää vuosikertomusten sisältämien tietojen ja muista lähteistä saatujen tietojen perusteella ehdotuksia tämän asetuksen mukauttamiseksi pitkän aikavälin suojelustrategian sisältävän sääntelykehyksen laatimista varten. Jos käytettävissä on riittävät tieteelliset tiedot, tämän strategian perustaksi olisi asetettava erityisesti kyseisten valaslajien minimipopulaation koko.

Tarkistus 12

7 ARTIKLAN 1 A KOHTA (uusi)

Mikäli jäsenvaltion vuosikertomuksessa kuitenkin viitataan jäsenvaltioiden toteuttamiin mahdollisiin tutkimuksiin valaiden tahattomien saaliiden vähentämiseksi kalastuksen yhteydessä, komissio toimittaa tämän tiedon ja sen jälkeen kuukauden kuluessa ensimmäisen arvioinnnin näistä tukimuksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio antaa tarvittaessa uusia ehdotuksia, joita se pitää aiheellisina tutkimusten perusteella.

Tarkistus 13

9 ARTIKLA

8 a artiklan 1 kohta (asetus (EY) N:o 88/98)

| 1. | Ajoverkkojen pitäminen aluksella tai käyttö pyyntiin kielletään 1 päivästä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

1.

Ajoverkkojen pitäminen aluksella tai käyttö pyyntiin kielletään 1 päivästä tammikuuta 2007.

| 1. | Ajoverkkojen pitäminen aluksella tai käyttö pyyntiin kielletään 1 päivästä tammikuuta 2007.
  Sen jälkeen kun neuvoston asetus (EY) N:o .../... kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä (2) on tullut voimaan, ajoverkkojen myynti tai kauppa kolmansiin maihin on kielletty. Toimivaltaiset viranomaiset huolehtivat näiden verkkojen tuhoamisesta tammikuusta 2007 alkaen ja ottavat käyttöön asiaankuuluvat korvaavat toimet. |
| --- | --- |

1.

Ajoverkkojen pitäminen aluksella tai käyttö pyyntiin kielletään 1 päivästä tammikuuta 2007.
  Sen jälkeen kun neuvoston asetus (EY) N:o .../... kalastuksen yhteydessä tapahtuvaa valaiden tahatonta saaliiksi joutumista koskevista toimenpiteistä (2) on tullut voimaan, ajoverkkojen myynti tai kauppa kolmansiin maihin on kielletty. Toimivaltaiset viranomaiset huolehtivat näiden verkkojen tuhoamisesta tammikuusta 2007 alkaen ja ottavat käyttöön asiaankuuluvat korvaavat toimet.

Tarkistus 14

LIITE III, B KOHTA, TAULUKKO, 3 RIVIN 3 PALSTA

5 %
  (vähintään 3 alusta) (huhtikuusta marraskuuhun)

10 %
  (vähintään 3 alusta) (huhtikuusta marraskuuhun)

10 %
  (vähintään 3 alusta) (joulukuusta maaliskuuhun)

15 %
  (vähintään 3 alusta) (joulukuusta maaliskuuhun)

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  
  EUVL L ...

P5_TA(2004)0070

Koralliriuttojen suojeleminen Skotlannin luoteispuolella *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta syvänmeren koralliriuttojen troolaamisen vaikutuksilta suojelemisen osalta Skotlannin luoteispuolella (KOM(2003) 519 - C5-0446/2003 - 2003/0201(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 519) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 519) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0446/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0446/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0019/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0019/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| JOHDANTO-OSAN 2 A KAPPALE (uusi) |
| | (2 a) | Asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 esitetään uuden yhteisen kalastuspolitiikan mukaisten hyvän hallintotavan periaatteiden joukossa vaatimus ”moitteettomille tieteellisille lausunnoille perustuvasta päätöksentekomenettelystä” ja ”alan toimijoiden laajasta osallistumisesta kaikkiin harjoitettavan politiikan vaiheisiin”. |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

JOHDANTO-OSAN 2 A KAPPALE (uusi)

(2 a)

Tarkistus 2

JOHDANTO-OSAN 3 KAPPALE

| (3) | Tuoreiden tutkimusraporttien ja erityisesti kansainvälisen merentutkimusneuvoston raporttien
  mukaan syvänmeren korallien (Lophelia pertusa) kasaumia on löydetty ja kartoitettu
  yksityiskohtaisesti
  Skotlannin luoteispuolella sijaitsevalla Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.
  Nämä
  Darwin Mounds -nimellä
  tunnetut kasaumat
  ovat osoittautuneet hyvin säilyneiksi,
  mutta niissä
  on havaittavissa
  pohjatroolikalastuksen
  aiheuttamia vaurioita. |
| --- | --- |

(3)

Tuoreiden tutkimusraporttien ja erityisesti kansainvälisen merentutkimusneuvoston raporttien
  mukaan syvänmeren korallien (Lophelia pertusa) kasaumia on löydetty ja kartoitettu
  yksityiskohtaisesti
  Skotlannin luoteispuolella sijaitsevalla Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.
  Nämä
  Darwin Mounds -nimellä
  tunnetut kasaumat
  ovat osoittautuneet hyvin säilyneiksi,
  mutta niissä
  on havaittavissa
  pohjatroolikalastuksen
  aiheuttamia vaurioita.

| (3) | Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) neuvoaantavan komitean (ekosysteemit) vuotta 2002 koskevan raportin
  mukaan syvänmeren korallien (Lophelia pertusa) kasaumia on löydetty ja kartoitettu Skotlannin luoteispuolella sijaitsevalla Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.
  Näiden
  Darwin Mounds -nimellä
  tunnettujen kasaumien, sellaisena kuin ne on määritelty neuvoa-antavan komitean raportissa vuodelta 2002, levinneisyysalueella Lophelia (”Darwin Mounds”) -korallien peittämät hiekkakumpareet
  ovat osoittautuneet hyvin säilyneiksi
  , vaikka eräissä niistä
  on havaittavissa
  kalastusvälineiden
  aiheuttamia vaurioita. |
| --- | --- |

(3)

Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) neuvoaantavan komitean (ekosysteemit) vuotta 2002 koskevan raportin
  mukaan syvänmeren korallien (Lophelia pertusa) kasaumia on löydetty ja kartoitettu Skotlannin luoteispuolella sijaitsevalla Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.
  Näiden
  Darwin Mounds -nimellä
  tunnettujen kasaumien, sellaisena kuin ne on määritelty neuvoa-antavan komitean raportissa vuodelta 2002, levinneisyysalueella Lophelia (”Darwin Mounds”) -korallien peittämät hiekkakumpareet
  ovat osoittautuneet hyvin säilyneiksi
  , vaikka eräissä niistä
  on havaittavissa
  kalastusvälineiden
  aiheuttamia vaurioita.

Tarkistus 3

JOHDANTO-OSAN 6 KAPPALE

| (6) | Tieteellisten tutkimusten mukaan toipuminen pohjaa pitkin vedettyjen troolien aiheuttamista vaurioista on joko mahdotonta tai erittäin vaikeata ja hidasta. Sen vuoksi on aiheellista kieltää
  pohjatroolien ja niiden kaltaisten pyydysten käyttö Darwin Moundsia ympäröivällä alueella
  . |
| --- | --- |

(6)

Tieteellisten tutkimusten mukaan toipuminen pohjaa pitkin vedettyjen troolien aiheuttamista vaurioista on joko mahdotonta tai erittäin vaikeata ja hidasta. Sen vuoksi on aiheellista kieltää
  pohjatroolien ja niiden kaltaisten pyydysten käyttö Darwin Moundsia ympäröivällä alueella
  .

| (6) | Tieteellisten tutkimusten mukaan toipuminen pohjaa pitkin vedettyjen troolien aiheuttamista vaurioista on joko mahdotonta tai erittäin vaikeata ja hidasta. Sen vuoksi on aiheellista kieltää
  sellaisten kalastusvälineiden käyttö, jotka todennäköisesti aiheuttavat pysyvää vahinkoa koralliriutoille Darwin Moundsin levinneisyysalueella, sellaisena kuin se on määritelty neuvoa-antavan ekosysteemikomitean vuoden 2002 raportissa
  . |
| --- | --- |

(6)

Tieteellisten tutkimusten mukaan toipuminen pohjaa pitkin vedettyjen troolien aiheuttamista vaurioista on joko mahdotonta tai erittäin vaikeata ja hidasta. Sen vuoksi on aiheellista kieltää
  sellaisten kalastusvälineiden käyttö, jotka todennäköisesti aiheuttavat pysyvää vahinkoa koralliriutoille Darwin Moundsin levinneisyysalueella, sellaisena kuin se on määritelty neuvoa-antavan ekosysteemikomitean vuoden 2002 raportissa
  .

Tarkistus 4

JOHDANTO-OSAN 6 A KAPPALE (uusi)

| (6 a) | Kaikenlaisen syrjintävaaran välttämiseksi Darwin Mounds -esiintymien suojelemiseksi toteutettavat toimet on rajattava vain kalastusvälineisiin, jotka todennäköisesti aiheuttavat pysyvää vahinkoa koralliriutoille. |
| --- | --- |

(6 a)

Tarkistus 5

1 A ARTIKLA (uusi)

1 a artikla

Alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia on kuultava Darwin Mounds -alueiden kalastuksen hallinnasta.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0071

Yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevan toimivallan siirtäminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen perussäännön 51 ja 54 artiklan muuttamisesta siten, että lisää yhteisöjen tuomioistuimen suoria kanteita koskevaa toimivaltaa siirretään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle (6283/2003 - C5-0057/2003 - 2003/0805(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon luonnoksen neuvoston päätökseksi (6283/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen neuvoston päätökseksi (6283/2003) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan 2 kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0057/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan 2 kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0057/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön A5-0046/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön A5-0046/2004),

| 1. | hyväksyy luonnoksen neuvoston päätökseksi sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy luonnoksen neuvoston päätökseksi sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätösluonnokseen; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätösluonnokseen;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| NEUVOSTON TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| 1 ARTIKLAN 1 KOHTA
  51 artiklan 2 kohta (yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehty pöytäkirja) |
| Ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvat myös ne näissä samoissa artikloissa tarkoitetut kanteet, jotka yhteisöjen toimielin tai Euroopan keskuspankki on nostanut Euroopan parlamentin, neuvoston, näiden kahden toimielimen yhdessä tai komission toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä tai jotka yhteisöjen toimielin on nostanut Euroopan keskuspankin toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä. | Ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvat myös ne näissä samoissa artikloissa tarkoitetut kanteet, jotka yhteisöjen toimielin tai Euroopan keskuspankki on nostanut Euroopan parlamentin, neuvoston, näiden kahden toimielimen yhdessä tai komission toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä tai jotka yhteisöjen toimielin on nostanut Euroopan keskuspankin toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä
  tai jotka Euroopan parlamentin jäsen on nostanut Euroopan parlamentin toteuttamasta toimesta, joka kohdistuu hänen edustajantoimensa harjoittamiseen
  . |

NEUVOSTON TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

1 ARTIKLAN 1 KOHTA

51 artiklan 2 kohta (yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehty pöytäkirja)

Ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvat myös ne näissä samoissa artikloissa tarkoitetut kanteet, jotka yhteisöjen toimielin tai Euroopan keskuspankki on nostanut Euroopan parlamentin, neuvoston, näiden kahden toimielimen yhdessä tai komission toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä tai jotka yhteisöjen toimielin on nostanut Euroopan keskuspankin toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä.

Ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvat myös ne näissä samoissa artikloissa tarkoitetut kanteet, jotka yhteisöjen toimielin tai Euroopan keskuspankki on nostanut Euroopan parlamentin, neuvoston, näiden kahden toimielimen yhdessä tai komission toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä tai jotka yhteisöjen toimielin on nostanut Euroopan keskuspankin toteuttamasta toimesta tai ratkaisun tekemisen laiminlyömisestä
  tai jotka Euroopan parlamentin jäsen on nostanut Euroopan parlamentin toteuttamasta toimesta, joka kohdistuu hänen edustajantoimensa harjoittamiseen
  .

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0072

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttaminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta (12464/2003 - C5-0450/2003 - 2003/0820(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (12464/2003) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (12464/2003) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan 2 kohdan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 160 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0450/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan 2 kohdan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 160 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0450/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0049/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0049/2004),

| 1. | hyväksyy ehdotuksen neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy ehdotuksen neuvoston päätökseksi;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | vaatii aloittamaan 4. maaliskuuta 1975 annetun yhteisen julistuksen mukaisen neuvottelumenettelyn, jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

vaatii aloittamaan 4. maaliskuuta 1975 annetun yhteisen julistuksen mukaisen neuvottelumenettelyn, jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätösehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätösehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0073

Liikkuva kalusto ja lentokalusto *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kapkaupungissa 16 päivänä marraskuuta 2001 yhteisesti hyväksyttyjen liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevan yleissopimuksen ja siihen liitettävän lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan pöytäkirjan tekemisestä yhteisön toimesta (SEC(2002)1308/2 - C5-0086/2003 - 2002/0312(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (SEC(2002)1308/2) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (SEC(2002)1308/2) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c kohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c kohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0086/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0086/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan ja 97 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan ja 97 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0043/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0043/2004),

| 1. | hyväksyy sopimuksen tekemisen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy sopimuksen tekemisen;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0074

Kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun YMJ *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta (KOM(2003) 701 - C5-0596/2003 - 2003/0275(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 701) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 701) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0596/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0596/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A5-0029/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A5-0029/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| 1 ARTIKLAN 1 A KOHTA (uusi)
  3 artiklan 5 a kohta (uusi) (asetus (EY) N:o 1673/2000) |
| | Lisätään asetuksen (EY) N:o 1673/2000 3 artiklaan kohta seuraavasti:



  ”
  5 a.
     
  Komissio jakaa jokaisen markkinointivuoden lopussa viljelykauden käyttämättömät taatut kansalliset määrät niille jäsenvaltioille, joissa tuotetaan taattuja kansallisia määriä enemmän. Tämä uudelleenjako tehdään suhteessa niiden jäsenvaltioiden taattuihin kansallisiin määriin, joissa määrät on ylitetty.
  ” |
| Tarkistus 2 |
| 1 ARTIKLAN 1 B KOHTA (uusi)
  9 artiklan 1 kohdan 10 a luetelmakohta (uusi) (asetus (EY) N:o 1673/2000) |
| | Lisätään asetuksen (EY) N:o 1673/2000 9 artiklan 1 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:








  ”— | edellytykset, joiden mukaan hyväksytty ensimmäinen jalostaja voi antaa osan yritykselleen toimitettavista pellava- ja hampunvarsista jalostettavaksi toiselle hyväksytylle ensimmäiselle jalostajalle,
  ” |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

1 ARTIKLAN 1 A KOHTA (uusi)

3 artiklan 5 a kohta (uusi) (asetus (EY) N:o 1673/2000)

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1673/2000 3 artiklaan kohta seuraavasti:

”
  5 a.
     
  Komissio jakaa jokaisen markkinointivuoden lopussa viljelykauden käyttämättömät taatut kansalliset määrät niille jäsenvaltioille, joissa tuotetaan taattuja kansallisia määriä enemmän. Tämä uudelleenjako tehdään suhteessa niiden jäsenvaltioiden taattuihin kansallisiin määriin, joissa määrät on ylitetty.
  ”

Tarkistus 2

1 ARTIKLAN 1 B KOHTA (uusi)

9 artiklan 1 kohdan 10 a luetelmakohta (uusi) (asetus (EY) N:o 1673/2000)

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1673/2000 9 artiklan 1 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1673/2000 9 artiklan 1 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:

”—

edellytykset, joiden mukaan hyväksytty ensimmäinen jalostaja voi antaa osan yritykselleen toimitettavista pellava- ja hampunvarsista jalostettavaksi toiselle hyväksytylle ensimmäiselle jalostajalle,
  ”

edellytykset, joiden mukaan hyväksytty ensimmäinen jalostaja voi antaa osan yritykselleen toimitettavista pellava- ja hampunvarsista jalostettavaksi toiselle hyväksytylle ensimmäiselle jalostajalle,

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

P5_TA(2004)0075

Pyyntö Pannellan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi

Euroopan parlamentin päätös Marco Pannellan pyynnöstä, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman rikostuomioistuimessa vireillä olevan menettelyn yhteydessä (2003/2183(IMM))

Euroopan parlamentti, joka

| — | on vastaanottanut Marco Pannellan 1. lokakuuta 2003 lähettämän pyynnön, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman tuomioistuinten virallisen syyttäjän Pietro Saviottin käsiteltävänä olevan menettelyn nro 36591/01 RG yhteydessä, ja saanut siitä tiedon täysistunnossa 9. lokakuuta 2003, |
| --- | --- |

—

on vastaanottanut Marco Pannellan 1. lokakuuta 2003 lähettämän pyynnön, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Rooman tuomioistuinten virallisen syyttäjän Pietro Saviottin käsiteltävänä olevan menettelyn nro 36591/01 RG yhteydessä, ja saanut siitä tiedon täysistunnossa 9. lokakuuta 2003,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 4 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 4 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 ja 6 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 ja 6 a artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0051/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0051/2004),

| A. | ottaa huomioon, että Marco Pannella valittiin 10.-13. kesäkuuta 1999 järjestetyillä Euroopan parlamentin viidensillä välittömillä vaaleilla Euroopan parlamentin jäseneksi ja että Euroopan parlamentti tarkasti hänen valtakirjansa 15. joulukuuta 1999 (2), |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Marco Pannella valittiin 10.-13. kesäkuuta 1999 järjestetyillä Euroopan parlamentin viidensillä välittömillä vaaleilla Euroopan parlamentin jäseneksi ja että Euroopan parlamentti tarkasti hänen valtakirjansa 15. joulukuuta 1999 (2),

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on koolla viisivuotiskauden ajan jatkuvissa istunnoissa (3), |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on koolla viisivuotiskauden ajan jatkuvissa istunnoissa (3),

| C. | ottaa huomioon, että käynnissä oleva Euroopan parlamentin istunto päättyy 8. maaliskuuta 2004 ja seuraava istunto alkaa 9. maaliskuuta 2004 (4) ja että nykyisen Euroopan parlamentin toimikausi päättyy 19. heinäkuuta 2004, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että käynnissä oleva Euroopan parlamentin istunto päättyy 8. maaliskuuta 2004 ja seuraava istunto alkaa 9. maaliskuuta 2004 (4) ja että nykyisen Euroopan parlamentin toimikausi päättyy 19. heinäkuuta 2004,

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenellä on velvollisuus osallistua poliittiseen toimintaan omassa vaalipiirissään ja tämän vuoksi heidän on katsottava hoitavan Euroopan parlamentin jäsenen toimeen kuuluvia tehtäviä, kun he julkaisevat kiistanalaisia aiheita käsitteleviä artikkeleita Internet-sivulla, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenellä on velvollisuus osallistua poliittiseen toimintaan omassa vaalipiirissään ja tämän vuoksi heidän on katsottava hoitavan Euroopan parlamentin jäsenen toimeen kuuluvia tehtäviä, kun he julkaisevat kiistanalaisia aiheita käsitteleviä artikkeleita Internet-sivulla,

| 1. | päättää puolustaa Marco Pannellan parlamentaarista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

1.

päättää puolustaa Marco Pannellan parlamentaarista koskemattomuutta;

| 2. | esittää kantanaan edellä mainitun pöytäkirjan 9 artiklan perusteella ja asianomaisessa jäsenvaltiossa noudatettavat menettelyt huomioon ottaen, että menettelyä ei kyseisessä tapauksessa voida jatkaa, ja kehottaa tuomioistuinta tekemään tarvittavat johtopäätökset; |
| --- | --- |

2.

esittää kantanaan edellä mainitun pöytäkirjan 9 artiklan perusteella ja asianomaisessa jäsenvaltiossa noudatettavat menettelyt huomioon ottaen, että menettelyä ei kyseisessä tapauksessa voida jatkaa, ja kehottaa tuomioistuinta tekemään tarvittavat johtopäätökset;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja valiokunnan mietinnön viipymättä Rooman syyttäjäviranomaisille rikosasian nro 36591/01 RG käsittelyä varten. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja valiokunnan mietinnön viipymättä Rooman syyttäjäviranomaisille rikosasian nro 36591/01 RG käsittelyä varten.

---

(1)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelma, asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, suomenkielinen erityispainos I, s. 203 ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., suomenkielinen erityispainos VIII, s. 729.

(2)  Euroopan parlamentin päätös valtakirjojen tarkastuksesta Euroopan parlamentin viidensien suorien vaalien jälkeen (10.-13. kesäkuuta 1999) (EYVL C 296, 18.10.2000, s. 93).

(3)  Edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen 3 ja 10 artikla sekä asia 149/85, Wybot v. Faure ym.

(4)  EY:n perustamissopimuksen 196 artikla.

P5_TA(2004)0076

Syrjäisimmät alueet ja kalatalous

Euroopan parlamentin päätöslauselma syrjäisimmistä alueista ja kalataloudesta (2003/2112(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan 9. syyskuuta 2003 järjestämän kuulemistilaisuuden EU:n syrjäisimmistä alueista ja YKP:n uudistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan 9. syyskuuta 2003 järjestämän kuulemistilaisuuden EU:n syrjäisimmistä alueista ja YKP:n uudistamisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0014/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0014/2004),

| A. | ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan syrjäisimpien alueiden määritelmä ja tunnustetaan niiden erityinen asema sekä otetaan huomioon pysyvien tai pitkäaikaisten haittojen yhdistelmä ja näiden ongelmien yksinomainen luonne, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan syrjäisimpien alueiden määritelmä ja tunnustetaan niiden erityinen asema sekä otetaan huomioon pysyvien tai pitkäaikaisten haittojen yhdistelmä ja näiden ongelmien yksinomainen luonne,

| B. | ottaa huomioon, että syrjäisimmillä alueilla on erityiset rakenteelliset ja sosiaalistaloudelliset olosuhteet, jotka johtuvat niiden syrjäisestä sijainnista, saaristoluonteesta, pienestä koosta, vaikeasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä taloudellisesta riippuvuudesta muutamista harvoista tuotteista, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että syrjäisimmillä alueilla on erityiset rakenteelliset ja sosiaalistaloudelliset olosuhteet, jotka johtuvat niiden syrjäisestä sijainnista, saaristoluonteesta, pienestä koosta, vaikeasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä taloudellisesta riippuvuudesta muutamista harvoista tuotteista,

| C. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2002 tehdyllä yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksella on syrjäisimmille alueille erityisiä vaikutuksia, jotka edellyttävät toimintaa syrjäisimpien alueiden tarpeisiin vastaamaan suunnitellun johdonmukaisen ja erityisen toimintalinjan mukaisesti, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2002 tehdyllä yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksella on syrjäisimmille alueille erityisiä vaikutuksia, jotka edellyttävät toimintaa syrjäisimpien alueiden tarpeisiin vastaamaan suunnitellun johdonmukaisen ja erityisen toimintalinjan mukaisesti,

| 1. | katsoo, että kalatalouteen näillä alueilla liittyvien toimenpiteiden oikeusperustana pitäisi olla EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että kalatalouteen näillä alueilla liittyvien toimenpiteiden oikeusperustana pitäisi olla EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta;

| 2. | katsoo, että YKP:n mukauttamisen EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan erityisvaatimuksiin tulee olla systemaattista ja jatkuvaa mutta säännöllisen tarkistuksen alaista; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että YKP:n mukauttamisen EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan erityisvaatimuksiin tulee olla systemaattista ja jatkuvaa mutta säännöllisen tarkistuksen alaista;

| 3. | katsoo, että markkinoiden järjestelyä olisi parannettava siten, että nykyiset tuottajat osallistuvat siihen enemmän, ja siten, että lisätään sellaisten syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevien uusien kalalajien määrää, jotka voivat saada tukea komission tarjoamista välineistä; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että markkinoiden järjestelyä olisi parannettava siten, että nykyiset tuottajat osallistuvat siihen enemmän, ja siten, että lisätään sellaisten syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevien uusien kalalajien määrää, jotka voivat saada tukea komission tarjoamista välineistä;

| 4. | katsoo, että olisi tarjottava lisää taloudellista tukea järjestelmälle, jolla korvataan syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevien tiettyjen kalatuotteiden markkinoinnissa syntyneitä lisäkustannuksia, ja että näiden varojen käyttöä olisi parannettava; katsoo lisäksi, että varojen käyttöä voidaan parantaa sallimalla suurempi joustavuus alueiden välillä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2328/2003 (1) mukaisesti seuraaville vuosille käytettävissä olevien rahoitusmäärien jakoperusteeseen, ja kun on tarkistettu, että mukauttamismahdollisuus samalle jäsenvaltiolle kuuluvien alueiden sisällä tai lajien välillä ei ole johtanut käytettävissä olevien varojen täysimääräiseen käyttöön; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että olisi tarjottava lisää taloudellista tukea järjestelmälle, jolla korvataan syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevien tiettyjen kalatuotteiden markkinoinnissa syntyneitä lisäkustannuksia, ja että näiden varojen käyttöä olisi parannettava; katsoo lisäksi, että varojen käyttöä voidaan parantaa sallimalla suurempi joustavuus alueiden välillä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2328/2003 (1) mukaisesti seuraaville vuosille käytettävissä olevien rahoitusmäärien jakoperusteeseen, ja kun on tarkistettu, että mukauttamismahdollisuus samalle jäsenvaltiolle kuuluvien alueiden sisällä tai lajien välillä ei ole johtanut käytettävissä olevien varojen täysimääräiseen käyttöön;

| 5. | kehottaa syrjäisimmillä alueilla toteutettavien EY:n eri toimien välillä tarvittavan johdonmukaisuuden vuoksi jatkamaan vuoden 2006 jälkeen laivastojen hallinnointia varten tarkoitettua tukea ja tukea parannuksiin, jotka vaikuttavat kannustavasti investointeihin; katsoo, että tämä kannustaisi investoimaan laivastoihin ja että lainatakuut, erityiset korot ja verotukselliset toimenpiteet ovat tarpeen tähän tavoitteeseen pääsemiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa syrjäisimmillä alueilla toteutettavien EY:n eri toimien välillä tarvittavan johdonmukaisuuden vuoksi jatkamaan vuoden 2006 jälkeen laivastojen hallinnointia varten tarkoitettua tukea ja tukea parannuksiin, jotka vaikuttavat kannustavasti investointeihin; katsoo, että tämä kannustaisi investoimaan laivastoihin ja että lainatakuut, erityiset korot ja verotukselliset toimenpiteet ovat tarpeen tähän tavoitteeseen pääsemiseksi;

| 6. | korostaa, että syrjäisimpien alueiden kalavaroista on saatava kiireellisesti luotettavaa ja yksityiskohtaista tietoa; kehottaa tekemään parannuksia tieteellisiin tietoihin, jotka koskevat meren luonnonvaroja syrjäisimmillä alueilla; katsoo, että tarvitaan erityistoimia saatavilla olevia kalavaroja koskevien tutkimusten lisäämiseksi; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että syrjäisimpien alueiden kalavaroista on saatava kiireellisesti luotettavaa ja yksityiskohtaista tietoa; kehottaa tekemään parannuksia tieteellisiin tietoihin, jotka koskevat meren luonnonvaroja syrjäisimmillä alueilla; katsoo, että tarvitaan erityistoimia saatavilla olevia kalavaroja koskevien tutkimusten lisäämiseksi;

| 7. | katsoo, että kaikille syrjäisimmille alueille olisi perustettava kalastusalan seurantakeskus, joka mahdollistaisi, että kukin alue voisi tarkastaa kalavarojen ja ympäristön tilan; katsoo, että seurantakeskus parantaisi kalastuksen valvontaa kullakin alueella, mikä merkitsisi, että taloudellista, sosiaalista ja markkinoiden kehitystä voitaisiin seurata; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että kaikille syrjäisimmille alueille olisi perustettava kalastusalan seurantakeskus, joka mahdollistaisi, että kukin alue voisi tarkastaa kalavarojen ja ympäristön tilan; katsoo, että seurantakeskus parantaisi kalastuksen valvontaa kullakin alueella, mikä merkitsisi, että taloudellista, sosiaalista ja markkinoiden kehitystä voitaisiin seurata;

| 8. | katsoo, että on tärkeää tehostaa koulutusta ja tieteellistä kapasiteettiä laivaston hallinnoinnin alueella; katsoo lisäksi, että olisi perustettava rahasto uusien tekniikoiden välittämistä ja tieteellisen asiantuntemuksen kehittämistä varten; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että on tärkeää tehostaa koulutusta ja tieteellistä kapasiteettiä laivaston hallinnoinnin alueella; katsoo lisäksi, että olisi perustettava rahasto uusien tekniikoiden välittämistä ja tieteellisen asiantuntemuksen kehittämistä varten;

| 9. | kehottaa edistämään alueellista yhteistyötä ja syrjäisimpien alueiden virallista osallistumista alueellisiin neuvoa-antaviin toimikuntiin; kiinnittää huomiota siihen, että monet ongelmat voidaan ratkaista vain siten, että syrjäisimmät alueet työskentelevät tiiviimmin naapuriensa kanssa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa edistämään alueellista yhteistyötä ja syrjäisimpien alueiden virallista osallistumista alueellisiin neuvoa-antaviin toimikuntiin; kiinnittää huomiota siihen, että monet ongelmat voidaan ratkaista vain siten, että syrjäisimmät alueet työskentelevät tiiviimmin naapuriensa kanssa;

| 10. | painottaa, että on olennaisen tärkeää tukea syrjäisimpiä alueita niiden ponnisteluissa valvoa laitonta kalastusta, josta on tullut hyvin vakava ongelma monilla alueilla; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että on olennaisen tärkeää tukea syrjäisimpiä alueita niiden ponnisteluissa valvoa laitonta kalastusta, josta on tullut hyvin vakava ongelma monilla alueilla;

| 11. | kehottaa perustamaan komission ja syrjäisimpien alueiden tieteellisten elinten asiatuntijoiden välistä yhteistyötä varten foorumin, jolla olisi ratkaiseva vaikutus asianomaisten alueiden kalastuspolitiikkojen hallinnointiin; |
| --- | --- |

11.

kehottaa perustamaan komission ja syrjäisimpien alueiden tieteellisten elinten asiatuntijoiden välistä yhteistyötä varten foorumin, jolla olisi ratkaiseva vaikutus asianomaisten alueiden kalastuspolitiikkojen hallinnointiin;

| 12. | katsoo, että omien kalavarojen kestävyyden varmistamiseksi aluevesien lisäksi on ehdottomasti oltava vyöhyke, joka on nimenomaisesti varattu niiden maiden kalastajille, joita asia koskee, ja joiden syrjäisimpien alueiden laivastoilla olisi yksinomainen oikeus hyödyntää kalavaroja tällä vyöhykkeellä; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että omien kalavarojen kestävyyden varmistamiseksi aluevesien lisäksi on ehdottomasti oltava vyöhyke, joka on nimenomaisesti varattu niiden maiden kalastajille, joita asia koskee, ja joiden syrjäisimpien alueiden laivastoilla olisi yksinomainen oikeus hyödyntää kalavaroja tällä vyöhykkeellä;

| 13. | katsoo lisäksi, että syrjäisimpiä alueita olisi suosittava neuvotteluissa niiden kolmansien maiden kanssa, joilla on maantieteellisiä yhteyksiä syrjäisimpiin alueisiin; katsoo, että tämän pitäisi koskea kalastuslisenssejä, purkamismahdollisuuksia ja miehistön rekrytointia silloin, kun kyseessä ovat syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevat alukset; |
| --- | --- |

13.

katsoo lisäksi, että syrjäisimpiä alueita olisi suosittava neuvotteluissa niiden kolmansien maiden kanssa, joilla on maantieteellisiä yhteyksiä syrjäisimpiin alueisiin; katsoo, että tämän pitäisi koskea kalastuslisenssejä, purkamismahdollisuuksia ja miehistön rekrytointia silloin, kun kyseessä ovat syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevat alukset;

| 14. | katsoo, että on tarpeen parantaa vesiviljelyä koskevan tutkimuksen ja kehityksen koordinointia, mukaan lukien tekniikoiden siirtoa ja sellaisten lajien määrän lisäämistä, joita voidaan viljellä menestyksekkäästi eri alueilla; huomauttaa, että vesiviljely olisi integroitava paremmin ympäristöön tehostamalla tutkimuksia, jotka koskevat ympäristövaikutuksia ja vaikutuksia ekosysteemeihin sekä matkailuun ja muihin asiaan liittyviin toimintoihin; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että on tarpeen parantaa vesiviljelyä koskevan tutkimuksen ja kehityksen koordinointia, mukaan lukien tekniikoiden siirtoa ja sellaisten lajien määrän lisäämistä, joita voidaan viljellä menestyksekkäästi eri alueilla; huomauttaa, että vesiviljely olisi integroitava paremmin ympäristöön tehostamalla tutkimuksia, jotka koskevat ympäristövaikutuksia ja vaikutuksia ekosysteemeihin sekä matkailuun ja muihin asiaan liittyviin toimintoihin;

| 15. | katsoo, että näiden alueiden hyvinvoinnille olennaisen tärkeitä ja YKP:n eri näkökohdat kattavia Posei-ohjelmia olisi lisättävä; kehottaa komissiota tekemään asiasta ehdotuksen; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että näiden alueiden hyvinvoinnille olennaisen tärkeitä ja YKP:n eri näkökohdat kattavia Posei-ohjelmia olisi lisättävä; kehottaa komissiota tekemään asiasta ehdotuksen;

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

16.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 34.

P5_TA(2004)0077

AKT-EU-yhteiskokouksen työskentely (2003)

Euroopan parlamentin päätöslauselma AKT-EU-yhteiskokouksen toiminnasta vuonna 2003 (2003/2007(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (1), joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (1), joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003,

| — | ottaa huomioon Brazzavillessä 3. huhtikuuta 2003 hyväksytyn yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen (jäljempänä ”edustajakokous”) uuden työjärjestyksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brazzavillessä 3. huhtikuuta 2003 hyväksytyn yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen (jäljempänä ”edustajakokous”) uuden työjärjestyksen (2),

| — | ottaa huomioon edustajakokouksen 31. maaliskuuta-3. huhtikuuta 2003 pidetyssä viidennessä istunnossa Brazzavillessä (3) ja 11.-15. lokakuuta 2003 pidetyssä kuudennessa istunnossa Roomassa hyväksytyt päätöslauselmat ja julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon edustajakokouksen 31. maaliskuuta-3. huhtikuuta 2003 pidetyssä viidennessä istunnossa Brazzavillessä (3) ja 11.-15. lokakuuta 2003 pidetyssä kuudennessa istunnossa Roomassa hyväksytyt päätöslauselmat ja julistuksen,

| — | ottaa huomioon neuvoston 8. joulukuuta 2003 hyväksymät Euroopan unionin suuntaviivat, jotka koskevat lapsia aseellisissa selkkauksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 8. joulukuuta 2003 hyväksymät Euroopan unionin suuntaviivat, jotka koskevat lapsia aseellisissa selkkauksissa,

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (2002/145/YUTP) 18 päivältä helmikuuta 2002, Zimbabween kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (4), neuvoston yhteisen kannan (2002/600/YUTP) 22 päivältä heinäkuuta 2002, Zimbabween kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2002/145/YUTP muuttamisesta (5), neuvoston päätöksen (2002/754/YUTP) 13 päivältä syyskuuta 2002, Zimbabwen vastaisia rajoittavia toimenpiteitä koskevan yhteisen kannan 2002/145/YUTP täytäntöönpanemisesta (6), neuvoston yhteisen kannan (2003/115/YUTP) 18 päivältä helmikuuta 2003, Zimbabween kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2002/145/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta (7) ja neuvoston päätöksen (2003/112/EY) 18 päivältä helmikuuta 2003, AKT-EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä Zimbabwen kanssa tehdyn päätöksen 2002/148/EY toimenpiteiden soveltamiskauden jatkamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (2002/145/YUTP) 18 päivältä helmikuuta 2002, Zimbabween kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (4), neuvoston yhteisen kannan (2002/600/YUTP) 22 päivältä heinäkuuta 2002, Zimbabween kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2002/145/YUTP muuttamisesta (5), neuvoston päätöksen (2002/754/YUTP) 13 päivältä syyskuuta 2002, Zimbabwen vastaisia rajoittavia toimenpiteitä koskevan yhteisen kannan 2002/145/YUTP täytäntöönpanemisesta (6), neuvoston yhteisen kannan (2003/115/YUTP) 18 päivältä helmikuuta 2003, Zimbabween kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2002/145/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta (7) ja neuvoston päätöksen (2003/112/EY) 18 päivältä helmikuuta 2003, AKT-EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä Zimbabwen kanssa tehdyn päätöksen 2002/148/EY toimenpiteiden soveltamiskauden jatkamisesta (8),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2002 (9), 16. toukokuuta 2002 (10), 4. heinäkuuta 2002 (11), 5. syyskuuta 2002 (12), 13. helmikuuta 2003 (13) ja 5. kesäkuuta 2003 (14) Zimbabwesta antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2002 (9), 16. toukokuuta 2002 (10), 4. heinäkuuta 2002 (11), 5. syyskuuta 2002 (12), 13. helmikuuta 2003 (13) ja 5. kesäkuuta 2003 (14) Zimbabwesta antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A5-0013/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A5-0013/2004),

| A. | ottaa huomioon, että edustajakokouksen uusi työjärjestys hyväksyttiin ja tuli voimaan vuonna 2003, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että edustajakokouksen uusi työjärjestys hyväksyttiin ja tuli voimaan vuonna 2003,

| B. | katsoo, että uuden työjärjestyksen merkittävin sääntö koskee kolmen pysyvän valiokunnan asettamista eli poliittisten asioiden valiokunnan, taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan sekä sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että uuden työjärjestyksen merkittävin sääntö koskee kolmen pysyvän valiokunnan asettamista eli poliittisten asioiden valiokunnan, taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan sekä sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan,

| C. | ottaa huomioon, että kyseiset valiokunnat aloittivat välittömästi työnsä ja laativat mietintöjä, jotka esitettiin edustajakokouksen kuudennessa istunnossa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kyseiset valiokunnat aloittivat välittömästi työnsä ja laativat mietintöjä, jotka esitettiin edustajakokouksen kuudennessa istunnossa,

| D. | ottaa huomioon, että marraskuun 2002 peruutetun istunnon jälkeen on palattu normaaliin työjärjestykseen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että marraskuun 2002 peruutetun istunnon jälkeen on palattu normaaliin työjärjestykseen,

| E. | ottaa huomioon, että Brazzavillessä pidetyssä viidennessä istunnossa hyväksyttiin kaksikymmentä päätöslauselmaa ja julistus Irakin sodasta ja että kuudennessa istunnossa Roomassa hyväksyttiin uuden työjärjestyksen mukaisesti neljä päätöslauselmaa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Brazzavillessä pidetyssä viidennessä istunnossa hyväksyttiin kaksikymmentä päätöslauselmaa ja julistus Irakin sodasta ja että kuudennessa istunnossa Roomassa hyväksyttiin uuden työjärjestyksen mukaisesti neljä päätöslauselmaa,

| F. | katsoo, että erityisesti pysyvien valiokuntien työn ansiosta edustajakokous on saanut hyväksyttäväkseen paremmin valmisteltuja päätöslauselmia, joista on keskusteltu perusteellisemmin, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että erityisesti pysyvien valiokuntien työn ansiosta edustajakokous on saanut hyväksyttäväkseen paremmin valmisteltuja päätöslauselmia, joista on keskusteltu perusteellisemmin,

| G. | katsoo, että hyväksymällä kiireellisiä päätöslauselmia edustajakokouksella on mahdollisuus ottaa kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, pitkäjänteisen valiokuntatyön lisäksi, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että hyväksymällä kiireellisiä päätöslauselmia edustajakokouksella on mahdollisuus ottaa kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, pitkäjänteisen valiokuntatyön lisäksi,

| H. | katsoo, että pysyvien valiokuntien avulla edustajakokousta kehitetään historiallisesti merkittävällä tavalla todelliseksi parlamentaariseksi edustajakokoukseksi, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että pysyvien valiokuntien avulla edustajakokousta kehitetään historiallisesti merkittävällä tavalla todelliseksi parlamentaariseksi edustajakokoukseksi,

| I. | katsoo, että edustajakokous on maailmassa esimerkkinä yhteistyöstä ja kehityksestä ja että se edistää suuressa määrin pohjoisen ja etelän välistä avointa vuoropuhelua ja yhtäläisiä oikeuksia, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että edustajakokous on maailmassa esimerkkinä yhteistyöstä ja kehityksestä ja että se edistää suuressa määrin pohjoisen ja etelän välistä avointa vuoropuhelua ja yhtäläisiä oikeuksia,

| J. | ottaa huomioon, että vuonna 2003 muodostettiin kolme yhteistä valtuuskuntaa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuonna 2003 muodostettiin kolme yhteistä valtuuskuntaa,

| K. | katsoo, että edustajakokouksen työ on tärkeää Cotonoun sopimuksen 8 artiklassa tarkoitetun poliittisen vuoropuhelun toteuttamiseksi ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustamiseksi, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että edustajakokouksen työ on tärkeää Cotonoun sopimuksen 8 artiklassa tarkoitetun poliittisen vuoropuhelun toteuttamiseksi ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustamiseksi,

| L. | ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajan ja neljän jäsenen muodostaman valtuuskunnan työn Hararessa (Zimbabwe), minkä tuloksena Zimbabwen valtuuskunnan johtaja edustajakokouksessa ei ole enää henkilö, johon kohdistuu neuvoston asettamia rajoituksia demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vahingoittavan toiminnan johdosta, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajan ja neljän jäsenen muodostaman valtuuskunnan työn Hararessa (Zimbabwe), minkä tuloksena Zimbabwen valtuuskunnan johtaja edustajakokouksessa ei ole enää henkilö, johon kohdistuu neuvoston asettamia rajoituksia demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vahingoittavan toiminnan johdosta,

| M. | katsoo, että on kyse ensimmäisestä vastaavanlaisesta myönnytyksestä, johon presidentti Mugaben hallitus on suostunut, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että on kyse ensimmäisestä vastaavanlaisesta myönnytyksestä, johon presidentti Mugaben hallitus on suostunut,

| N. | ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajan henkilökohtaisen sitoumuksen siitä, että edustajakokouksessa olevan Zimbabwen valtuuskunnan johtaja ainoastaan käyttäisi puheenvuoron poliittisten asioiden valiokunnan kokouksissa ja täysistunnossa kuudennen istunnon aikana Roomassa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajan henkilökohtaisen sitoumuksen siitä, että edustajakokouksessa olevan Zimbabwen valtuuskunnan johtaja ainoastaan käyttäisi puheenvuoron poliittisten asioiden valiokunnan kokouksissa ja täysistunnossa kuudennen istunnon aikana Roomassa,

| O. | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien apulaispääsihteerin ja lapsia ja aseellisia konflikteja käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan osallistumisen kuudenteen istuntoon ja yleensäkin erinomaisen yhteistyön edustajakokouksen ja Yhdistyneiden kansakuntien välillä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien apulaispääsihteerin ja lapsia ja aseellisia konflikteja käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan osallistumisen kuudenteen istuntoon ja yleensäkin erinomaisen yhteistyön edustajakokouksen ja Yhdistyneiden kansakuntien välillä,

| P. | ottaa huomioon edustajakokouksen jäsenten toivomuksen, joka on erityisesti AKT-valtioiden ryhmän jäsenten toivomus, että kokous voitaisiin järjestää myös muualla kuin Euroopan parlamentin toimipaikoissa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon edustajakokouksen jäsenten toivomuksen, joka on erityisesti AKT-valtioiden ryhmän jäsenten toivomus, että kokous voitaisiin järjestää myös muualla kuin Euroopan parlamentin toimipaikoissa,

| Q. | ottaa huomioon naisten foorumin menestyksen sekä viidennen istunnon yhteydessä Brazzavillessä että kuudennessa istunnossa Roomassa ja sen että kyseinen foorumi saavutti tavoitteensa, joka koski vuoropuhelun aloittamista kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sitä, että AKT-valtioiden ryhmän naisjäsenten osallistumista edistetään ja heidän näkyvyyttään lisätään, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon naisten foorumin menestyksen sekä viidennen istunnon yhteydessä Brazzavillessä että kuudennessa istunnossa Roomassa ja sen että kyseinen foorumi saavutti tavoitteensa, joka koski vuoropuhelun aloittamista kansalaisyhteiskunnan kanssa ja sitä, että AKT-valtioiden ryhmän naisjäsenten osallistumista edistetään ja heidän näkyvyyttään lisätään,

| R. | ottaa huomioon, että AKT-valtioiden parlamentaarikoilla voi olla vaikeuksia saada asiakirjoja ja muuta edustajakokouksen työskentelyyn liittyvää tietoa, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että AKT-valtioiden parlamentaarikoilla voi olla vaikeuksia saada asiakirjoja ja muuta edustajakokouksen työskentelyyn liittyvää tietoa,

| S. | ottaa huomioon Roomassa pidetyssä kuudennessa istunnossa käydyn keskustelun Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon Roomassa pidetyssä kuudennessa istunnossa käydyn keskustelun Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta,

| T. | ottaa huomioon Roomassa pidetyssä kuudennessa istunnossa järjestetyn kyselytunnin, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon Roomassa pidetyssä kuudennessa istunnossa järjestetyn kyselytunnin,

| U. | ottaa huomioon komission jäsenen Nielsonin ilmaiseman tuen edustajakokouksen määrärahojen lisäämiselle, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon komission jäsenen Nielsonin ilmaiseman tuen edustajakokouksen määrärahojen lisäämiselle,

| 1. | pitää myönteisenä sitä, että edustajakokous hyväksyi ja otti käyttöön uuden työjärjestyksen toimintansa rationalisoimiseksi, erityisesti perustamalla kolme pysyvää valiokuntaa eli poliittisten asioiden valiokunnan, taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan sekä sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan, joiden avulla edustajakokousta kehitetään historiallisesti merkittävällä tavalla todelliseksi parlamentaariseksi edustajakokoukseksi; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä sitä, että edustajakokous hyväksyi ja otti käyttöön uuden työjärjestyksen toimintansa rationalisoimiseksi, erityisesti perustamalla kolme pysyvää valiokuntaa eli poliittisten asioiden valiokunnan, taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan sekä sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan, joiden avulla edustajakokousta kehitetään historiallisesti merkittävällä tavalla todelliseksi parlamentaariseksi edustajakokoukseksi;

| 2. | korostaa, että kyseiset valiokunnat aloittivat nopeasti ja vaivattomasti toimintansa ja että jokainen valiokunta pystyi sen ansiosta esittämään mietinnön kuudennessa istunnossa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että kyseiset valiokunnat aloittivat nopeasti ja vaivattomasti toimintansa ja että jokainen valiokunta pystyi sen ansiosta esittämään mietinnön kuudennessa istunnossa;

| 3. | pitää myönteisenä sitä, että edustajakokous on palannut normaaliin työjärjestykseen marraskuun 2002 peruutetun istunnon jälkeen ja että edustajakokouksen osapuolten välistä vuoropuhelua ylläpitävää rakennetta on vahvistettu; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä sitä, että edustajakokous on palannut normaaliin työjärjestykseen marraskuun 2002 peruutetun istunnon jälkeen ja että edustajakokouksen osapuolten välistä vuoropuhelua ylläpitävää rakennetta on vahvistettu;

| 4. | pitää myönteisenä, että uuden työjärjestyksen hyväksymisen myötä päätöslauselmien määrä on vähentynyt, sillä valiokunnissa laaditaan mietintöjä ja asioita käsitellään kiireellisinä, minkä ansiosta päätöslauselmat ovat paremmin valmisteltuja ja keskusteluissa perusteellisemmin käsiteltyjä; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä, että uuden työjärjestyksen hyväksymisen myötä päätöslauselmien määrä on vähentynyt, sillä valiokunnissa laaditaan mietintöjä ja asioita käsitellään kiireellisinä, minkä ansiosta päätöslauselmat ovat paremmin valmisteltuja ja keskusteluissa perusteellisemmin käsiteltyjä;

| 5. | kehottaa poliittisten ryhmien koordinaattoreita ja AKT-edustajia valmistelemaan paremmin kiireellisten päätöslauselmien kompromissit, jotta vältettäisiin ryhmien jakaantuminen lopullisessa äänestyksessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa poliittisten ryhmien koordinaattoreita ja AKT-edustajia valmistelemaan paremmin kiireellisten päätöslauselmien kompromissit, jotta vältettäisiin ryhmien jakaantuminen lopullisessa äänestyksessä;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille Roomassa järjestetyn komission kyselytunnin eloisan luonteen; kehottaa edustajakokouksen puhemiehistöä tulevaisuudessa järjestämään samanlaisen vähemmän virallisen kyselytunnin neuvoston ja komission kanssa; ehdottaa tämän ja tehokkaan ajankäytön vuoksi, että ensimmäiset vastaukset jaetaan etukäteen kirjallisina; korostaa, että suullisten kysymysten tarkoituksena on antaa kysymyksen esittäjälle ja muille edustajakokouksen jäsenille tilaisuus ristikuulustella komission ja neuvoston jäseniä esitettyihin kysymyksiin annetun ensimmäisen vastauksen jälkeen; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille Roomassa järjestetyn komission kyselytunnin eloisan luonteen; kehottaa edustajakokouksen puhemiehistöä tulevaisuudessa järjestämään samanlaisen vähemmän virallisen kyselytunnin neuvoston ja komission kanssa; ehdottaa tämän ja tehokkaan ajankäytön vuoksi, että ensimmäiset vastaukset jaetaan etukäteen kirjallisina; korostaa, että suullisten kysymysten tarkoituksena on antaa kysymyksen esittäjälle ja muille edustajakokouksen jäsenille tilaisuus ristikuulustella komission ja neuvoston jäseniä esitettyihin kysymyksiin annetun ensimmäisen vastauksen jälkeen;

| 7. | vaatii edustajakokouksen puhemiehistöä tasapainottamaan edustajakokouksen tulevat esityslistat siten, että salista pidettäville puheenvuoroille annetaan enemmän aikaa ja puhujakorokkeelta pidettäviä puheita on vähemmän ja ne ovat lyhyempiä; |
| --- | --- |

7.

vaatii edustajakokouksen puhemiehistöä tasapainottamaan edustajakokouksen tulevat esityslistat siten, että salista pidettäville puheenvuoroille annetaan enemmän aikaa ja puhujakorokkeelta pidettäviä puheita on vähemmän ja ne ovat lyhyempiä;

| 8. | panee tyytyväisenä merkille pysyvien valiokuntien tehokkuuden, mutta pahoittelee niille työskentelyedellytysten riittämättömyyttä ja sitä, että niiden kokousten aikataulu, kaksi päivää ennen edustajakokouksen avaamista, esti joidenkin jäsenten osallistumisen; |
| --- | --- |

8.

panee tyytyväisenä merkille pysyvien valiokuntien tehokkuuden, mutta pahoittelee niille työskentelyedellytysten riittämättömyyttä ja sitä, että niiden kokousten aikataulu, kaksi päivää ennen edustajakokouksen avaamista, esti joidenkin jäsenten osallistumisen;

| 9. | pitää ilahduttavana sitä, että poliittisten asioiden valiokunta tarjoaa uuden keskustelufoorumin, jolla tarkastellaan eri valtioiden tai alueiden tilannetta; |
| --- | --- |

9.

pitää ilahduttavana sitä, että poliittisten asioiden valiokunta tarjoaa uuden keskustelufoorumin, jolla tarkastellaan eri valtioiden tai alueiden tilannetta;

| 10. | kehottaa edustajakokousta ja sen elimiä jatkamaan työskentelyään ihmisoikeuksien puolesta ja edistämään näin Cotonoun sopimuksen 8 artiklassa tarkoitettua poliittista vuoropuhelua; kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan laajemmin mukaan edustajakokouksen ja sen pysyvien valiokuntien työskentelyyn etenkin edustajakokouksen kokoontuessa AKT-valtioissa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa edustajakokousta ja sen elimiä jatkamaan työskentelyään ihmisoikeuksien puolesta ja edistämään näin Cotonoun sopimuksen 8 artiklassa tarkoitettua poliittista vuoropuhelua; kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan laajemmin mukaan edustajakokouksen ja sen pysyvien valiokuntien työskentelyyn etenkin edustajakokouksen kokoontuessa AKT-valtioissa;

| 11. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että edustajakokouksen asiakirjat ovat nopeasti saatavana Internetistä, joka on välttämätön väline edustajakokouksen kaltaisen kokouksen asianmukaiselle toiminnalle, sillä kokouksen erityispiirteenä on sen jäsenten sijoittuminen maantieteellisesti äärimmäisen kauas toisistaan; |
| --- | --- |

11.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että edustajakokouksen asiakirjat ovat nopeasti saatavana Internetistä, joka on välttämätön väline edustajakokouksen kaltaisen kokouksen asianmukaiselle toiminnalle, sillä kokouksen erityispiirteenä on sen jäsenten sijoittuminen maantieteellisesti äärimmäisen kauas toisistaan;

| 12. | kehottaa edustajakokousta ja yhteissihteeristöjä toimittamaan asiakirjat järjestelmällisesti sähköpostin ja Internetin välityksellä Euroopan parlamentin jäsenille ja AKT-valtioiden parlamenteille ja edistämään aktiivisesti Internetin käyttöä kaikkialla, missä se on saatavilla; |
| --- | --- |

12.

kehottaa edustajakokousta ja yhteissihteeristöjä toimittamaan asiakirjat järjestelmällisesti sähköpostin ja Internetin välityksellä Euroopan parlamentin jäsenille ja AKT-valtioiden parlamenteille ja edistämään aktiivisesti Internetin käyttöä kaikkialla, missä se on saatavilla;

| 13. | hyväksyy AKT:n ja EU:n välisten taloudellisten kumppanuussopimusten säännöllisen seurantatyön, jota taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta tekee yhteistyössä komission, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa; |
| --- | --- |

13.

hyväksyy AKT:n ja EU:n välisten taloudellisten kumppanuussopimusten säännöllisen seurantatyön, jota taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta tekee yhteistyössä komission, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa;

| 14. | pitää myönteisenä edustajakokouksen antamaa lasten ja erityisesti lapsisotilaiden oikeuksia käsittelevää mietintöä, joka sai merkittävää vastakaikua ja edisti sitä, että neuvosto hyväksyi strategiset suuntaviivat, jotka koskevat lapsia aseellisissa selkkauksissa; tukee täysin kyseisen mietinnön suosituksia ja hyväksyy ne ja kehottaa AKT:n jäsenvaltioita tekemään samoin; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä edustajakokouksen antamaa lasten ja erityisesti lapsisotilaiden oikeuksia käsittelevää mietintöä, joka sai merkittävää vastakaikua ja edisti sitä, että neuvosto hyväksyi strategiset suuntaviivat, jotka koskevat lapsia aseellisissa selkkauksissa; tukee täysin kyseisen mietinnön suosituksia ja hyväksyy ne ja kehottaa AKT:n jäsenvaltioita tekemään samoin;

| 15. | ilmaisee myös tyytyväisyytensä edustajakokouksen mietintöön, jossa käsitellään Euroopan kehitysrahaston hyödyntämistä ja tarkastellaan sen budjetointia; |
| --- | --- |

15.

ilmaisee myös tyytyväisyytensä edustajakokouksen mietintöön, jossa käsitellään Euroopan kehitysrahaston hyödyntämistä ja tarkastellaan sen budjetointia;

| 16. | onnittelee edustajakokousta siitä, että se on lisännyt johdonmukaisuutta ja jatkuvuutta kokousten välillä, ja kehottaa sitä jatkamaan tätä työtä; |
| --- | --- |

16.

onnittelee edustajakokousta siitä, että se on lisännyt johdonmukaisuutta ja jatkuvuutta kokousten välillä, ja kehottaa sitä jatkamaan tätä työtä;

| 17. | pitää myönteisenä AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajan ja neljän jäsenen muodostaman valtuuskunnan matkaa Harareen (Zimbabwe) valmistelemaan yhteisen valtuuskunnan työtä ja varmistamaan, että Zimbabwen valtuuskuntaan yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa ei kuulu yhtään henkilöä, johon kohdistuu neuvoston asettamia rajoituksia demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vahingoittavan toiminnan johdosta; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajan ja neljän jäsenen muodostaman valtuuskunnan matkaa Harareen (Zimbabwe) valmistelemaan yhteisen valtuuskunnan työtä ja varmistamaan, että Zimbabwen valtuuskuntaan yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa ei kuulu yhtään henkilöä, johon kohdistuu neuvoston asettamia rajoituksia demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota vahingoittavan toiminnan johdosta;

| 18. | pahoittelee sitä, että Zimbabwen valtuuskunnassa, joka osallistui kuudenteen istuntoon, oli yksi henkilö, johon kohdistui kyseisiä rajoituksia, mutta ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että valtuuskunnan johtajan korvasi toinen henkilö, jota rajoitukset eivät koskeneet, ja kiittää AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajaa sen varmistamisesta, että ainoastaan valtuuskunnan johtaja sai käyttää puheenvuoroja kokouksissa; |
| --- | --- |

18.

pahoittelee sitä, että Zimbabwen valtuuskunnassa, joka osallistui kuudenteen istuntoon, oli yksi henkilö, johon kohdistui kyseisiä rajoituksia, mutta ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että valtuuskunnan johtajan korvasi toinen henkilö, jota rajoitukset eivät koskeneet, ja kiittää AKT-valtioiden ryhmän yhteispuheenjohtajaa sen varmistamisesta, että ainoastaan valtuuskunnan johtaja sai käyttää puheenvuoroja kokouksissa;

| 19. | kehottaa AKT-valtioiden ryhmän puhemiehistöä huolehtimaan käytännön järjestelyistä yhteisen valtuuskunnan lähetettämiseksi Zimbabween sillä edellytyksellä, että edustajakokouksen puhemiehistö päättää valtuuskunnan kokoonpanosta vapaasti, että valtuuskunta voi liikkua vapaasti ja se voi tavata haluamansa henkilöt; |
| --- | --- |

19.

kehottaa AKT-valtioiden ryhmän puhemiehistöä huolehtimaan käytännön järjestelyistä yhteisen valtuuskunnan lähetettämiseksi Zimbabween sillä edellytyksellä, että edustajakokouksen puhemiehistö päättää valtuuskunnan kokoonpanosta vapaasti, että valtuuskunta voi liikkua vapaasti ja se voi tavata haluamansa henkilöt;

| 20. | pitää ilahduttavana sitä, että edustajakokouksen puhemiehistö lähetti yhteisesti Euroopan parlamentin kanssa Norsunluurannikolle valtuuskunnan, joka tapasi kansallisen yhtenäisyyden hallituksen ja kehotti kyseistä hallitusta jatkamaan työtään kansallisen sovinnon saavuttamiseksi; panee tyytyväisenä merkille myös sen, että puhemiehistö on lähettänyt valtuuskunnan Karibialle tarkastelemaan kaupallisia kysymyksiä, erityisesti sokeria koskevaa pöytäkirjaa; |
| --- | --- |

20.

pitää ilahduttavana sitä, että edustajakokouksen puhemiehistö lähetti yhteisesti Euroopan parlamentin kanssa Norsunluurannikolle valtuuskunnan, joka tapasi kansallisen yhtenäisyyden hallituksen ja kehotti kyseistä hallitusta jatkamaan työtään kansallisen sovinnon saavuttamiseksi; panee tyytyväisenä merkille myös sen, että puhemiehistö on lähettänyt valtuuskunnan Karibialle tarkastelemaan kaupallisia kysymyksiä, erityisesti sokeria koskevaa pöytäkirjaa;

| 21. | hyväksyy tehostetun yhteistyön edustajakokouksen ja Yhdistyneiden kansakuntien ja sen eri elinten välillä ja kehottaa edustajakokousta jatkamaan tätä toimintaa; |
| --- | --- |

21.

hyväksyy tehostetun yhteistyön edustajakokouksen ja Yhdistyneiden kansakuntien ja sen eri elinten välillä ja kehottaa edustajakokousta jatkamaan tätä toimintaa;

| 22. | katsoo, että WTO:n Cancunissa pidetyn ministerikokouksen epäonnistuttua edustajakokous voisi tulevaisuudessa toimia paremmin foorumina vuoropuhelulle, jossa käsitellään tätä kehitysmaille ratkaisevan tärkeää kysymystä; hyväksyy edustajakokouksen osallistumisen WTO:n parlamentaariseen konferenssiin; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että WTO:n Cancunissa pidetyn ministerikokouksen epäonnistuttua edustajakokous voisi tulevaisuudessa toimia paremmin foorumina vuoropuhelulle, jossa käsitellään tätä kehitysmaille ratkaisevan tärkeää kysymystä; hyväksyy edustajakokouksen osallistumisen WTO:n parlamentaariseen konferenssiin;

| 23. | panee tyytyväisenä merkille naisten foorumin menestyksen ja sen saavuttaman tavoitteen, joka koskee vuoropuhelun aloittamista kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä sitä, että AKT-valtioiden ryhmän naisjäsenten osallistumista edistetään ja heidän näkyvyyttään lisätään; |
| --- | --- |

23.

panee tyytyväisenä merkille naisten foorumin menestyksen ja sen saavuttaman tavoitteen, joka koskee vuoropuhelun aloittamista kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä sitä, että AKT-valtioiden ryhmän naisjäsenten osallistumista edistetään ja heidän näkyvyyttään lisätään;

| 24. | muistuttaa Euroopan parlamentin puhemiehistöä siitä, että kun edustajakokous pidetään Euroopassa, AKT-valtioiden valtuutettuja varten tehtyjen järjestelyjen ja heitä kohtaan osoitetun vieraanvaraisuuden ei pitäisi olla tehottomampaa ja vähemmän runsasta kuin AKT-valtioiden perinteisesti tarjoama vastaanotto edustajakokouksen kokoontuessa AKT-valtioissa, ja että olisi harkittava vierailuja sellaisiin hyvän käytännön paikallisiin kohteisiin, jotka liittyvät edustajakokouksessa keskusteltaviin aiheisiin; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa Euroopan parlamentin puhemiehistöä siitä, että kun edustajakokous pidetään Euroopassa, AKT-valtioiden valtuutettuja varten tehtyjen järjestelyjen ja heitä kohtaan osoitetun vieraanvaraisuuden ei pitäisi olla tehottomampaa ja vähemmän runsasta kuin AKT-valtioiden perinteisesti tarjoama vastaanotto edustajakokouksen kokoontuessa AKT-valtioissa, ja että olisi harkittava vierailuja sellaisiin hyvän käytännön paikallisiin kohteisiin, jotka liittyvät edustajakokouksessa keskusteltaviin aiheisiin;

| 25. | vahvistaa, että Roomassa käyty keskustelu Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta oli myönteinen ja hyvin informoitu; |
| --- | --- |

25.

vahvistaa, että Roomassa käyty keskustelu Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta oli myönteinen ja hyvin informoitu;

| 26. | panee tyytyväisenä merkille Roomassa pidetyn kyselytunnin eloisan luonteen ja uskoo, että tulevaisuudessa olisi varauduttava vastaavaan osallistumiseen kyselytunnilla, varsinkin AKT-valtioiden jäsenten osalta; |
| --- | --- |

26.

panee tyytyväisenä merkille Roomassa pidetyn kyselytunnin eloisan luonteen ja uskoo, että tulevaisuudessa olisi varauduttava vastaavaan osallistumiseen kyselytunnilla, varsinkin AKT-valtioiden jäsenten osalta;

| 27. | panee tyytyväisenä merkille komission jäsenen Nielsonin tuen edustajakokouksen määrärahojen lisäämiselle noin kuuteen miljoonaan euroon rahoituspöytäkirjan 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

27.

panee tyytyväisenä merkille komission jäsenen Nielsonin tuen edustajakokouksen määrärahojen lisäämiselle noin kuuteen miljoonaan euroon rahoituspöytäkirjan 8 artiklan mukaisesti;

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, AKT-valtioiden parlamenteille ja komissiolle. |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, AKT-valtioiden parlamenteille ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUVL C 231, 26.9.2003, s. 68.

(3)  EUVL C 231, 26.9.2003, s. 19.

(4)  EYVL L 50, 21.2.2002, s. 1.

(5)  EYVL L 195, 24.7.2002, s. 1.

(6)  EYVL L 247, 14.9.2002, s. 56.

(7)  EUVL L 46, 20.2.2003, s. 30.

(8)  EUVL L 46, 20.2.2003, s. 25.

(9)  EYVL C 47 E, 27.2.2003, s. 607.

(10)  EYVL C 180 E, 31.7.2003, s. 535.

(11)  EUVL C 271 E, 12.11.2003, s. 608.

(12)  EUVL C 272 E, 13.11.2003, s. 489.

(13)  P5_TA(2003)0066.

(14)  P5_TA(2003)0273.

P5_TA(2004)0078

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (KOM(2003) 441 - C5-0400/2003 - 2003/0174(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 441) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 441) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 152 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0400/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 152 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0400/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0038/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0038/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | katsoo, että komission ehdotuksen rahoitusselvitys on yhteensopiva rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärän kanssa nykyisen politiikan uudelleenohjelmoinnin perusteella; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että komission ehdotuksen rahoitusselvitys on yhteensopiva rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärän kanssa nykyisen politiikan uudelleenohjelmoinnin perusteella;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0174

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Yhteisön ensisijaisiin tehtäviin kuuluu suojella ja parantaa ihmisten terveyttä ehkäisemällä ihmisillä esiintyviä tauteja, erityisesti tartuntatauteja, ja torjua mahdollisia terveysuhkia tavoitteena varmistaa Euroopan kansalaisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Tehokas reagoiminen tautiepidemioiden puhkeamiseen edellyttää jäsenvaltioilta yhteisön tasolla koordinoitua johdonmukaista toimintamallia ja kokeneiden kansanterveyden alan asiantuntijoiden panosta. |
| --- | --- |

1)

Yhteisön ensisijaisiin tehtäviin kuuluu suojella ja parantaa ihmisten terveyttä ehkäisemällä ihmisillä esiintyviä tauteja, erityisesti tartuntatauteja, ja torjua mahdollisia terveysuhkia tavoitteena varmistaa Euroopan kansalaisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Tehokas reagoiminen tautiepidemioiden puhkeamiseen edellyttää jäsenvaltioilta yhteisön tasolla koordinoitua johdonmukaista toimintamallia ja kokeneiden kansanterveyden alan asiantuntijoiden panosta.

| 2) | Yhteisön olisi käsiteltävä kansanterveysuhkia koskevia Euroopan kansalaisten huolia koordinoidusti ja johdonmukaisesti. Koska terveyden suojelu voi tarkoittaa lukuisia erilaisia toimia valmistautumisesta ja valvontatoimenpiteistä ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisemiseen, toimintakenttä olisi pidettävä laajana. Taudinaiheuttajien tahallisen levittämisen vaara edellyttää lisäksi johdonmukaisia yhteisön vastatoimia. |
| --- | --- |

2)

Yhteisön olisi käsiteltävä kansanterveysuhkia koskevia Euroopan kansalaisten huolia koordinoidusti ja johdonmukaisesti. Koska terveyden suojelu voi tarkoittaa lukuisia erilaisia toimia valmistautumisesta ja valvontatoimenpiteistä ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisemiseen, toimintakenttä olisi pidettävä laajana. Taudinaiheuttajien tahallisen levittämisen vaara edellyttää lisäksi johdonmukaisia yhteisön vastatoimia.

| 3) | Jäsenvaltioiden on toimitettava tietoa tartuntataudeista asianmukaisten nimettyjen tahojen ja/tai viranomaisten välityksellä tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön 24 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2119/98/EY (3) 4 artiklan mukaisesti; siinä edellytetään oikea-aikaista tieteellistä analyysia, jotta voidaan toteuttaa tehokkaita yhteisön toimia. |
| --- | --- |

3)

Jäsenvaltioiden on toimitettava tietoa tartuntataudeista asianmukaisten nimettyjen tahojen ja/tai viranomaisten välityksellä tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön 24 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2119/98/EY (3) 4 artiklan mukaisesti; siinä edellytetään oikea-aikaista tieteellistä analyysia, jotta voidaan toteuttaa tehokkaita yhteisön toimia.

| 4) | Päätöksessä N:o 2119/98/EY vaaditaan nimenomaisesti, että tartuntatautien osalta on syytä parantaa jäsenvaltioiden välisten nykyisten erikoistuneiden seurantaverkostojen kattavuutta ja tehokkuutta, sillä yhteisön toimet olisi kehitettävä niiden pohjalta, ja edistää yhteistyötä kolmansien maiden ja kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä erityisesti pyrkiä tiiviimpään yhteistyöhön Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa. Tautien ehkäisyn ja valvonnan keskuksen olisi tästä syystä sovittava selkeät yhteistyömenettelyt WHO:n kanssa. |
| --- | --- |

4)

Päätöksessä N:o 2119/98/EY vaaditaan nimenomaisesti, että tartuntatautien osalta on syytä parantaa jäsenvaltioiden välisten nykyisten erikoistuneiden seurantaverkostojen kattavuutta ja tehokkuutta, sillä yhteisön toimet olisi kehitettävä niiden pohjalta, ja edistää yhteistyötä kolmansien maiden ja kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä erityisesti pyrkiä tiiviimpään yhteistyöhön Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa. Tautien ehkäisyn ja valvonnan keskuksen olisi tästä syystä sovittava selkeät yhteistyömenettelyt WHO:n kanssa.

| 5) | Riippumattoman elimen, tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen, olisi toimittava yhteisössä riippumattoman tieteellisen opastuksen, tuen ja asiantuntemuksen lähteenä ja käytettävä hyväkseen joko omaa tai jäsenvaltioiden kansanterveydestä vastuussa olevien viranomaisten puolesta toimivien tunnustettujen toimivaltaisten elinten koulutettua lääketieteellistä, tieteellistä ja epidemiologista henkilöstöä. |
| --- | --- |

5)

Riippumattoman elimen, tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen, olisi toimittava yhteisössä riippumattoman tieteellisen opastuksen, tuen ja asiantuntemuksen lähteenä ja käytettävä hyväkseen joko omaa tai jäsenvaltioiden kansanterveydestä vastuussa olevien viranomaisten puolesta toimivien tunnustettujen toimivaltaisten elinten koulutettua lääketieteellistä, tieteellistä ja epidemiologista henkilöstöä.

| 6) | Tässä asetuksessa ei siirretä sääntelyvaltuuksia keskukselle. |
| --- | --- |

6)

Tässä asetuksessa ei siirretä sääntelyvaltuuksia keskukselle.

| 7) | Keskuksen toimeksiantona olisi todeta ja arvioida tunnettuja ja uusia ihmisten terveyttä uhkaavia tartuntatauteja ja tiedottaa niistä. Jos puhkeaa tuntematonta alkuperää olevia muita tauteja, jotka voivat levitä yhteisössä tai yhteisöön, keskuksella olisi oltava valtuudet toimia oma-aloitteisesti, kunnes tartunnan lähde on tunnistettu, ja sen jälkeen tarvittaessa yhteistyössä asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa valtiollisella tai yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

7)

Keskuksen toimeksiantona olisi todeta ja arvioida tunnettuja ja uusia ihmisten terveyttä uhkaavia tartuntatauteja ja tiedottaa niistä. Jos puhkeaa tuntematonta alkuperää olevia muita tauteja, jotka voivat levitä yhteisössä tai yhteisöön, keskuksella olisi oltava valtuudet toimia oma-aloitteisesti, kunnes tartunnan lähde on tunnistettu, ja sen jälkeen tarvittaessa yhteistyössä asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa valtiollisella tai yhteisön tasolla.

| 8) | Tällä tavoin keskus lisää tieteellistä asiantuntemusta yhteisössä ja tukee yhteisön valmiussuunnitelmia. Sen olisi tuettava tartuntatautien ehkäisyyn ja hallintaan, epidemiologiseen seurantaan, koulutusohjelmiin sekä varhaisvaroitus- ja reagointimekanismeihin liittyviä nykyisiä toimia, kuten asiaankuuluvia yhteisön toimintasuunnitelmia julkisen terveydenhoidon alalla, sekä edistettävä rokotusohjelmiin liittyvien parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa. |
| --- | --- |

8)

Tällä tavoin keskus lisää tieteellistä asiantuntemusta yhteisössä ja tukee yhteisön valmiussuunnitelmia. Sen olisi tuettava tartuntatautien ehkäisyyn ja hallintaan, epidemiologiseen seurantaan, koulutusohjelmiin sekä varhaisvaroitus- ja reagointimekanismeihin liittyviä nykyisiä toimia, kuten asiaankuuluvia yhteisön toimintasuunnitelmia julkisen terveydenhoidon alalla, sekä edistettävä rokotusohjelmiin liittyvien parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa.

| 9) | Koska uusilla terveysuhkilla saattaa olla sekä psyykkisiä että fyysisiä vaikutuksia terveyteen, keskuksen olisi toimeksiantoonsa kuuluvilla alueilla kerättävä ja analysoitava uusia kansanterveyteen kohdistuvia uhkia ja niihin liittyvää kehitystä koskevia tietoja kansanterveyden suojelemiseksi yhteisössä olemalla valmistautunut uhkien varalta. Se auttaa kehittämään ja pitämään yllä oikeaaikaisia reagointivalmiuksia ja koordinoi tätä kehittämis- ja ylläpitotoimintaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Kansanterveyteen liittyvissä hätätilanteissa keskuksen olisi toimittava tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden ja muiden elinten, jäsenvaltioiden sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

9)

Koska uusilla terveysuhkilla saattaa olla sekä psyykkisiä että fyysisiä vaikutuksia terveyteen, keskuksen olisi toimeksiantoonsa kuuluvilla alueilla kerättävä ja analysoitava uusia kansanterveyteen kohdistuvia uhkia ja niihin liittyvää kehitystä koskevia tietoja kansanterveyden suojelemiseksi yhteisössä olemalla valmistautunut uhkien varalta. Se auttaa kehittämään ja pitämään yllä oikeaaikaisia reagointivalmiuksia ja koordinoi tätä kehittämis- ja ylläpitotoimintaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Kansanterveyteen liittyvissä hätätilanteissa keskuksen olisi toimittava tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden ja muiden elinten, jäsenvaltioiden sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa.

| 10) | Keskuksen olisi pyrittävä pitämään yllä tieteellistä erityisosaamista kaikkina aikoina oman asiantuntemuksensa ja jäsenvaltioiden asiantuntemuksen avulla ja edistettävä, kehitettävä ja ohjattava sovellettuja tieteellisiä tutkimuksia. Tällä tavalla se lisää tieteellisen asiantuntemuksen näkyvyyttä ja uskottavuutta yhteisössä. Lisäksi se tukee yhteisön valmiussuunnitelmia vahvistamalla yhteyksiä kliiniseen ja kansanterveyssektoriin ja niiden välillä
  ,
  vahvistamalla kansanterveyslaboratorioiden valmiuksia tehdä nopeita diagnooseja sekä tukemalla ja koordinoimalla koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

10)

Keskuksen olisi pyrittävä pitämään yllä tieteellistä erityisosaamista kaikkina aikoina oman asiantuntemuksensa ja jäsenvaltioiden asiantuntemuksen avulla ja edistettävä, kehitettävä ja ohjattava sovellettuja tieteellisiä tutkimuksia. Tällä tavalla se lisää tieteellisen asiantuntemuksen näkyvyyttä ja uskottavuutta yhteisössä. Lisäksi se tukee yhteisön valmiussuunnitelmia vahvistamalla yhteyksiä kliiniseen ja kansanterveyssektoriin ja niiden välillä
  ,
  vahvistamalla kansanterveyslaboratorioiden valmiuksia tehdä nopeita diagnooseja sekä tukemalla ja koordinoimalla koulutusohjelmia.

| 11) | Hallintoneuvosto olisi valittava siten, että varmistetaan korkein mahdollinen pätevyys ja asiaankuuluvan kokemuksen laajuus jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission edustajien keskuudesta. |
| --- | --- |

11)

Hallintoneuvosto olisi valittava siten, että varmistetaan korkein mahdollinen pätevyys ja asiaankuuluvan kokemuksen laajuus jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission edustajien keskuudesta.

| 12) | Hallintoneuvostolla olisi oltava tarvittavat valtuudet laatia talousarvio, tarkistaa sen täytäntöönpanoa, laatia sisäisiä sääntöjä, varmistaa toiminnan olevan yhteisön toimintalinjojen kanssa johdonmukaista, hyväksyä keskuksen varainhoitoa koskevat määräykset Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (4), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, säännösten mukaisesti ja nimittää johtaja Euroopan parlamentin kuultua nimettyä ehdokasta. |
| --- | --- |

12)

Hallintoneuvostolla olisi oltava tarvittavat valtuudet laatia talousarvio, tarkistaa sen täytäntöönpanoa, laatia sisäisiä sääntöjä, varmistaa toiminnan olevan yhteisön toimintalinjojen kanssa johdonmukaista, hyväksyä keskuksen varainhoitoa koskevat määräykset Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (4), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, säännösten mukaisesti ja nimittää johtaja Euroopan parlamentin kuultua nimettyä ehdokasta.

| 13) | Neuvoa-antavan ryhmän pitäisi neuvoa johtajaa tämän tehtävien hoidossa. Se olisi muodostettava keskuksen kanssa samantyyppisiä tehtäviä hoitavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten edustajista ja asianomaisten tahojen edustajista Euroopan tasolla, kuten kansalaisjärjestöjen, ammatillisten järjestöjen tai korkeakoulujen edustajista. Neuvoa-antava ryhmä muodostaa puitteet mahdollisia riskejä koskevaa tietojenvaihtoa ja tietojen yhteen kokoamista sekä keskuksen työskentelyn korkean tieteellisen laadun ja riippumattomuuden seurantaa varten. |
| --- | --- |

13)

Neuvoa-antavan ryhmän pitäisi neuvoa johtajaa tämän tehtävien hoidossa. Se olisi muodostettava keskuksen kanssa samantyyppisiä tehtäviä hoitavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten edustajista ja asianomaisten tahojen edustajista Euroopan tasolla, kuten kansalaisjärjestöjen, ammatillisten järjestöjen tai korkeakoulujen edustajista. Neuvoa-antava ryhmä muodostaa puitteet mahdollisia riskejä koskevaa tietojenvaihtoa ja tietojen yhteen kokoamista sekä keskuksen työskentelyn korkean tieteellisen laadun ja riippumattomuuden seurantaa varten.

| 14) | Keskuksen on nautittava yhteisön toimielinten, väestön ja asianomaisten osapuolten luottamusta. Siksi on ehdottomasti taattava sen riippumattomuus, korkea tieteellinen taso, avoimuus ja tehokkuus. |
| --- | --- |

14)

Keskuksen on nautittava yhteisön toimielinten, väestön ja asianomaisten osapuolten luottamusta. Siksi on ehdottomasti taattava sen riippumattomuus, korkea tieteellinen taso, avoimuus ja tehokkuus.

| 15) | Keskuksen riippumattomuus ja sen tehtävä väestölle tiedottajana edellyttävät, että sen olisi voitava välittää tietoja omasta aloitteestaan sen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla, sillä sen tarkoituksena on tarjota puolueetonta, luotettavaa ja helposti ymmärrettävää tietoa kansalaisten luottamuksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

15)

Keskuksen riippumattomuus ja sen tehtävä väestölle tiedottajana edellyttävät, että sen olisi voitava välittää tietoja omasta aloitteestaan sen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla, sillä sen tarkoituksena on tarjota puolueetonta, luotettavaa ja helposti ymmärrettävää tietoa kansalaisten luottamuksen parantamiseksi.

| 16) | Keskuksen olisi saatava rahoituksensa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, sanotun kuitenkaan muuttamatta budjettivallan käyttäjän rahoitusnäkymissä hyväksymiä painopistealueita. Yhteisön talousarviomenettelyä sovelletaan edelleen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin tukiin, joita arvioidaan vuosittain. Tilintarkastustuomioistuimen on lisäksi tarkistettava tilit. |
| --- | --- |

16)

Keskuksen olisi saatava rahoituksensa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, sanotun kuitenkaan muuttamatta budjettivallan käyttäjän rahoitusnäkymissä hyväksymiä painopistealueita. Yhteisön talousarviomenettelyä sovelletaan edelleen Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin tukiin, joita arvioidaan vuosittain. Tilintarkastustuomioistuimen on lisäksi tarkistettava tilit.

| 17) | On tarpeen sallia sellaisten maiden osallistuminen, jotka eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita mutta jotka ovat tehneet sopimuksia, jotka velvoittavat ne saattamaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteisön lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen täytäntöön. |
| --- | --- |

17)

On tarpeen sallia sellaisten maiden osallistuminen, jotka eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita mutta jotka ovat tehneet sopimuksia, jotka velvoittavat ne saattamaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan yhteisön lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen täytäntöön.

| 18) | Riippumattomassa ulkopuolisessa arvioinnissa olisi tarkasteltava keskuksen vaikutusta ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisyyn ja valvontaan sekä mahdollista tarvetta laajentaa keskuksen toimeksiantoa muihin asiaankuuluviin yhteisötasoisiin julkiseen terveydenhoitoon liittyviin toimintoihin, erityisesti terveyden seurantaan. |
| --- | --- |

18)

Riippumattomassa ulkopuolisessa arvioinnissa olisi tarkasteltava keskuksen vaikutusta ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisyyn ja valvontaan sekä mahdollista tarvetta laajentaa keskuksen toimeksiantoa muihin asiaankuuluviin yhteisötasoisiin julkiseen terveydenhoitoon liittyviin toimintoihin, erityisesti terveyden seurantaan.

| 19) | Keskuksen olisi myös velvollisuuksiensa täyttämiseksi voitava käynnistää tarpeellisia tieteellisiä tutkimuksia ja pitämällä yhteyttä komissioon ja jäsenvaltioihin varmistettava, että päällekkäinen työ vältetään. Tämän olisi tapahduttava avoimesti, ja keskuksen olisi otettava huomioon yhteisön asiantuntemus, rakenteet ja elimet, jotka ovat käytettävissä nykyisin, |
| --- | --- |

19)

Keskuksen olisi myös velvollisuuksiensa täyttämiseksi voitava käynnistää tarpeellisia tieteellisiä tutkimuksia ja pitämällä yhteyttä komissioon ja jäsenvaltioihin varmistettava, että päällekkäinen työ vältetään. Tämän olisi tapahduttava avoimesti, ja keskuksen olisi otettava huomioon yhteisön asiantuntemus, rakenteet ja elimet, jotka ovat käytettävissä nykyisin,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 LUKU

YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tällä asetuksella perustetaan riippumaton eurooppalainen elin tautien ehkäisyyn ja valvontaan ja vahvistetaan sen toimeksianto, tehtävät ja organisaatio.

2.   Elimen nimeksi tulee tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus, jäljempänä ”keskus”.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä:

| a) | ”toimivaltainen” elin tarkoittaa mitä tahansa tahoa, laitosta, virastoa tai muuta tieteellistä elintä, jonka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tunnustaneet riippumattoman tieteellisen ja teknisen neuvonnan lähteeksi tai jolla on tunnustettu olevan valmiudet ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisyyn ja valvontaan liittyviin toimiin; |
| --- | --- |

a)

”toimivaltainen” elin tarkoittaa mitä tahansa tahoa, laitosta, virastoa tai muuta tieteellistä elintä, jonka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tunnustaneet riippumattoman tieteellisen ja teknisen neuvonnan lähteeksi tai jolla on tunnustettu olevan valmiudet ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisyyn ja valvontaan liittyviin toimiin;

| b) | ”ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisy ja valvonta” tarkoittaa kaikkia niitä erityyppisiä toimenpiteitä, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset kansanterveysviranomaiset toteuttavat tautien leviämisen ehkäisemiseksi ja pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

”ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisy ja valvonta” tarkoittaa kaikkia niitä erityyppisiä toimenpiteitä, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset kansanterveysviranomaiset toteuttavat tautien leviämisen ehkäisemiseksi ja pysäyttämiseksi;

| c) | ”erikoistunut seurantaverkosto” tarkoittaa tauteja tai erityisiä terveysasioita käsitteleviä erityisverkostoja, jotka on valittu jäsenvaltioiden akkreditoitujen tahojen ja viranomaisten väliseen epidemiologiseen seurantaan; |
| --- | --- |

c)

”erikoistunut seurantaverkosto” tarkoittaa tauteja tai erityisiä terveysasioita käsitteleviä erityisverkostoja, jotka on valittu jäsenvaltioiden akkreditoitujen tahojen ja viranomaisten väliseen epidemiologiseen seurantaan;

| d) | ”tartuntataudeilla” päätöksen N:o 2119/98/EY, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, liitteessä lueteltuihin luokkiin kuuluvia tauteja; |
| --- | --- |

d)

”tartuntataudeilla” päätöksen N:o 2119/98/EY, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, liitteessä lueteltuihin luokkiin kuuluvia tauteja;

| e) | ”terveysuhka” tarkoittaa olosuhdetta, taudinaiheuttajaa tai tapahtumaa, joka voi aiheuttaa suoraan tai välillisesti sairastumista; |
| --- | --- |

e)

”terveysuhka” tarkoittaa olosuhdetta, taudinaiheuttajaa tai tapahtumaa, joka voi aiheuttaa suoraan tai välillisesti sairastumista;

| f) | ”epidemiologinen seuranta” tarkoittaa seurantaa päätöksen N:o 2119/98/EY tarkoittamassa merkityksessä; |
| --- | --- |

f)

”epidemiologinen seuranta” tarkoittaa seurantaa päätöksen N:o 2119/98/EY tarkoittamassa merkityksessä;

| g) | ”yhteisön verkosto” tarkoittaa verkostoa päätöksen N:o 2119/98/EY tarkoittamassa merkityksessä; |
| --- | --- |

g)

”yhteisön verkosto” tarkoittaa verkostoa päätöksen N:o 2119/98/EY tarkoittamassa merkityksessä;

| h) | ”varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä” tarkoittaa päätöksen N:o 2119/98/EY mukaista tartuntatautien ehkäisyn ja valvonnan verkostoa, joka on perustettu luomalla komission ja kussakin jäsenvaltiossa kansanterveydestä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten välille pysyvä yhteydenpitojärjestelmä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2119/98/EY säädetystä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmästä 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä 2000/57/EY (5) täsmennetyin asianmukaisin keinoin. |
| --- | --- |

h)

”varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä” tarkoittaa päätöksen N:o 2119/98/EY mukaista tartuntatautien ehkäisyn ja valvonnan verkostoa, joka on perustettu luomalla komission ja kussakin jäsenvaltiossa kansanterveydestä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten välille pysyvä yhteydenpitojärjestelmä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2119/98/EY säädetystä varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmästä 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä 2000/57/EY (5) täsmennetyin asianmukaisin keinoin.

3 artikla

Keskuksen toimeksianto ja tehtävät

1.   Keskuksen toimeksiantona on yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kansalaisten terveyden suojelemista koskevien valmiuksien parantamiseksi ihmisillä esiintyviä tauteja ehkäisemällä ja torjumalla todeta ja arvioida tunnettuja ja uusia ihmisten terveyttä uhkaavia tartuntatauteja sekä tiedottaa niistä. Jos puhkeaa tuntematonta alkuperää olevia muita vakavia tauteja, jotka saattavat levitä yhteisössä tai yhteisöön, keskuksen on toimittava oma-aloitteisesti kunnes tartunnan lähde on selvinnyt. Jos kyseessä on selkeästi muun kuin tartuntataudin puhkeaminen, keskuksen on toimittava vain yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa niiden pyynnöstä. Toimeksiantoaan täyttäessään keskus ottaa täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioille, komissiolle ja muille yhteisön elimille osoitetut vastuualueet ja kansanterveysalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen vastuualueet, jotta varmistetaan toimien kattavuus, johdonmukaisuus ja täydentävyys.

2.   Toimeksiantoonsa kuuluvilla aloilla keskus:

| a) | etsii, kerää, kokoaa ja arvioi asianomaisia tieteellisiä ja teknisiä tietoja ja tiedottaa niistä; |
| --- | --- |

a)

etsii, kerää, kokoaa ja arvioi asianomaisia tieteellisiä ja teknisiä tietoja ja tiedottaa niistä;

| b) | antaa tieteellisiä lausuntoja ja tieteellistä ja teknistä apua, koulutus mukaan lukien; |
| --- | --- |

b)

antaa tieteellisiä lausuntoja ja tieteellistä ja teknistä apua, koulutus mukaan lukien;

| c) | antaa oikea-aikaista tietoa komissiolle, jäsenvaltioille ja kansanterveyden alalla toimiville yhteisön virastoille ja kansainvälisille järjestöille; |
| --- | --- |

c)

antaa oikea-aikaista tietoa komissiolle, jäsenvaltioille ja kansanterveyden alalla toimiville yhteisön virastoille ja kansainvälisille järjestöille;

| d) | koordinoi keskuksen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla toimivien elinten eurooppalaista verkostoitumista, mukaan lukien komission tukemista kansanterveystoimista syntyvät verkostot ja erikoistuneiden seurantaverkostojen toiminta; |
| --- | --- |

d)

koordinoi keskuksen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla toimivien elinten eurooppalaista verkostoitumista, mukaan lukien komission tukemista kansanterveystoimista syntyvät verkostot ja erikoistuneiden seurantaverkostojen toiminta;

| e) | vaihtaa tietoja, asiantuntemusta ja parhaita toimintatapoja ja helpottaa yhteisten toimien kehittämistä ja toteuttamista. |
| --- | --- |

e)

vaihtaa tietoja, asiantuntemusta ja parhaita toimintatapoja ja helpottaa yhteisten toimien kehittämistä ja toteuttamista.

3.   Keskus, komissio ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä edistääkseen toimiensa keskinäistä johdonmukaisuutta.

4 artikla

Jäsenvaltioiden velvoitteet

Jäsenvaltioiden on

| a) | tarjottava keskukselle oikea-aikaisesti saatavilla olevaa ja keskuksen toimeksiannon kannalta olennaista tieteellistä ja teknistä tietoa; |
| --- | --- |

a)

tarjottava keskukselle oikea-aikaisesti saatavilla olevaa ja keskuksen toimeksiannon kannalta olennaista tieteellistä ja teknistä tietoa;

| b) | toimitettava keskukselle kaikki yhteisön verkostolle varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta lähetetyt viestit; ja |
| --- | --- |

b)

toimitettava keskukselle kaikki yhteisön verkostolle varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta lähetetyt viestit; ja

| c) | nimettävä keskuksen toimeksiantoon kuuluvalla alalla tunnustetut toimivaltaiset elimet ja kansanterveysasiantuntijat, jotka voisivat auttaa terveysuhkiin kohdistuvissa yhteisön vastatoimissa, esimerkkinä kenttätutkimukset tautiklustereiden tai tautien puhkeamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

nimettävä keskuksen toimeksiantoon kuuluvalla alalla tunnustetut toimivaltaiset elimet ja kansanterveysasiantuntijat, jotka voisivat auttaa terveysuhkiin kohdistuvissa yhteisön vastatoimissa, esimerkkinä kenttätutkimukset tautiklustereiden tai tautien puhkeamisen yhteydessä.

2 LUKU

TOIMINTAMENETTELYT

5 artikla

Erikoistuneiden seurantaverkostojen toiminta ja verkostoitumistoiminnot

1.   Tarjoamalla teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta komissiolle ja jäsenvaltioille keskus tukee erikoistuneiden seurantaverkostojen toiminnan kautta jäsenvaltioiden tunnustamien toimivaltaisten elinten verkostoitumista.

2.   Keskus varmistaa päätöksen N:o 2119/98/EY mukaisesti nimettyjen tahojen ja viranomaisten erikoistuneiden seurantaverkostojen yhtenäisen toiminnan tarpeen vaatiessa yhden tai useamman seurantaverkoston avustamana. Erityisesti keskus:

| a) | tarjoaa laadunvarmistusta seuraamalla ja arvioimalla tällaisten erikoistuneiden seurantaverkostojen seurantatoimia optimaalisen toiminnan takaamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tarjoaa laadunvarmistusta seuraamalla ja arvioimalla tällaisten erikoistuneiden seurantaverkostojen seurantatoimia optimaalisen toiminnan takaamiseksi;

| b) | pitää yllä tällaiseen epidemiologiseen seurantaan tarvittavia tietokantoja; |
| --- | --- |

b)

pitää yllä tällaiseen epidemiologiseen seurantaan tarvittavia tietokantoja;

| c) | välittää tietojen analyysista saadut tulokset yhteisön verkostolle; ja |
| --- | --- |

c)

välittää tietojen analyysista saadut tulokset yhteisön verkostolle; ja

| d) | yhdenmukaistaa ja rationalisoi toimintamenetelmät. |
| --- | --- |

d)

yhdenmukaistaa ja rationalisoi toimintamenetelmät.

3.   Kannustamalla asiantuntija- ja vertailulaboratorioiden välistä yhteistyötä keskus edistää riittävien valmiuksien kehittämistä yhteisön tasolla kansanterveyttä mahdollisesti uhkaavien tartuntatekijöiden diagnosointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen ja luokitteluun. Keskus pitää yllä ja laajentaa tällaista yhteistyötä ja tukee laadunvarmistusohjelmien toteuttamista.

4.   Keskus tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden tunnustamien toimivaltaisten elinten kanssa erityisesti tieteellisten lausuntojen valmistelutyössä, tieteellisessä ja teknisessä tuessa, tietojen keräämisessä ja kehittymässä olevien terveysuhkien tunnistamisessa.

6 artikla

Tieteelliset lausunnot ja selvitykset

1.   Keskus toimittaa riippumattomia tieteellisiä lausuntoja, asiantuntijaneuvoja ja tietoja.

2.   Keskus pyrkii pitämään yllä tieteellistä erityisosaamista kaikkina aikoina parhaan käytettävissä olevan asiantuntemuksen avulla. Jos riippumatonta tieteellistä asiantuntemusta ei ole saatavilla nykyisistä erikoistuneista seurantaverkostoista, keskus voi perustaa riippumattomia tilapäisiä tiedelautakuntia,

3.   Keskus voi edistää ja käynnistää toimeksiantonsa täyttämiseen tarvittavia tieteellisiä tutkimuksia ja sovellettuja tieteellisiä tutkimuksia ja projekteja toimintojensa toteutettavuudesta, kehittämisestä ja valmistelemisesta. Keskus välttää päällekkäisyydet jäsenvaltioiden tai yhteisön tutkimusohjelmien kanssa.

4.   Keskus kuulee komissiota tutkimus- ja kansanterveystoimien suunnittelun ja niiden painopisteiden asettamisen osalta.

7 artikla

Tieteellisiä lausuntoja koskeva menettely

1.   Keskus antaa tieteellisen lausunnon:

| a) | komission pyynnöstä mistä tahansa sen toimeksiantoon kuuluvasta asiasta ja kaikissa tapauksissa, joissa keskusta on yhteisön lainsäädännön mukaan kuultava; |
| --- | --- |

a)

komission pyynnöstä mistä tahansa sen toimeksiantoon kuuluvasta asiasta ja kaikissa tapauksissa, joissa keskusta on yhteisön lainsäädännön mukaan kuultava;

| b) | Euroopan parlamentin tai jäsenvaltion pyynnöstä sen toimeksiantoon kuuluvissa asioissa; ja |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin tai jäsenvaltion pyynnöstä sen toimeksiantoon kuuluvissa asioissa; ja

| c) | omasta aloitteestaan sen toimeksiantoon kuuluvissa asioissa. |
| --- | --- |

c)

omasta aloitteestaan sen toimeksiantoon kuuluvissa asioissa.

2.   Edellä kohdassa 1 tarkoitetuissa pyynnöissä on oltava mukana taustatietoja, joissa selitetään käsiteltävä tieteellinen asia ja sen merkitys yhteisön kannalta.

3.   Keskus antaa tieteelliset lausunnot yhteisesti sovituissa määräajoissa.

4.   Jos samasta asiasta tehdään useita pyyntöjä tai jos pyyntö ei ole 2 kohdan mukainen tai se on epäselvä, keskus voi joko kieltäytyä siitä tai ehdottaa lausuntopyynnön muuttamista pyynnön esittänyttä toimielintä tai jäsenvaltiota kuultuaan. Kieltäytyminen on perusteltava pyynnön esittäneelle toimielimelle tai jäsenvaltiolle.

5.   Jos keskus on jo antanut tieteellisen lausunnon pyynnössä esitetystä asiasta ja jos se katsoo, ettei asian tarkastelemiselle uudelleen ole tieteellisiä perusteita, tätä johtopäätöstä tukevat tiedot on toimitettava pyynnön esittäneelle toimielimelle tai jäsenvaltiolle.

6.   Keskuksen sisäisissä säännöissä on täsmennettävä tieteellisten lausuntojen mallia, taustaselostusta ja julkaisemista koskevat edellytykset.

8 artikla

Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän toiminta

1.   Keskus tukee ja avustaa komissiota hoitamalla varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää ja varmistamalla jäsenvaltioiden kanssa, että on koko ajan olemassa valmiudet koordinoituihin vastatoimiin.

2.   Keskus analysoi niiden viestien sisällön, jotka se on vastaanottanut varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta. Keskus toimittaa komission ja jäsenvaltioiden riskinhallinnassa tarvitsemaa tietoa, asiantuntemusta ja opastusta sekä suorittaa riskinarviointia. Keskus ryhtyy myös toimiin sen varmistamiseksi, että varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä on tehokkaasti yhdistetty muihin yhteisön varoitusjärjestelmiin (jotka toimivat esimerkiksi eläinten terveyden, elintarvikkeiden ja rehujen sekä väestönsuojelun aloilla).

9 artikla

Tieteellinen ja tekninen apu sekä koulutus

1.   Keskus tarjoaa jäsenvaltioille, komissiolle ja muille yhteisön elimille tieteellistä ja teknistä apua valmiussuunnitelmien laatimisessa, säännönmukaisessa tarkistamisessa ja päivittämisessä sekä toimintastrategioiden laatimisessa sen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla.

2.   Komissio, jäsenvaltiot, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt (erityisesti WHO) voivat pyytää keskusta antamaan tieteellistä tai teknistä apua millä tahansa sen toimeksiantoon kuuluvalla alalla. Keskuksen antaman tieteellisen ja teknisen avun on perustuttava todisteisiin pohjautuvaan tieteeseen ja teknologiaan. Apuun saattaa kuulua komission ja jäsenvaltioiden avustaminen hyviä toimintatapoja ja ihmisten terveyteen kohdistuvien uhkien varalta toteutettavia suojatoimenpiteitä koskevien teknisten ohjeiden kehittämisessä, asiantuntija-avun tarjoaminen sekä tutkijaryhmien mobilisointi ja koordinointi. Keskus vastaa esitettyihin pyyntöihin taloudellisten voimavarojensa ja toimivaltuuksiensa mukaisesti.

3.   Keskukselle osoitettuihin tieteellistä tai teknistä apua koskeviin pyyntöihin on liitettävä määräaika, josta on sovittava keskuksen kanssa.

4.   Tilanteessa, jossa keskuksen taloudelliset edellytykset eivät riitä komissiolta, jäsenvaltiolta, kolmannelta maalta tai kansainväliseltä järjestöltä tulleen apua koskevan pyynnön käsittelemiseen, keskus arvioi pyynnön ja selvittää mahdollisuutensa reagoida pyyntöön itse välittömästi tai muiden yhteisön mekanismien kautta.

5.   Keskus tiedottaa viipymättä jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle päätöksellä N:o 2119/98/EY perustetun yhteisön verkoston puitteissa kaikista tällaisista pyynnöistä sekä aikomuksistaan.

6.   Keskus tukee ja koordinoi tarvittaessa koulutusohjelmia, jotta jäsenvaltioissa ja komissiossa olisi riittävässä määrin käytettävissä koulutettuja asiantuntijoita erityisesti epidemiologista seurantaa ja kenttätutkimuksia varten ja jotta kyettäisiin määrittelemään tautiepidemioiden valvontaan tarvittavat kansanterveystoimenpiteet.

10 artikla

Kehittymässä olevien terveysuhkien tunnistaminen

1.   Keskus perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sen toimeksiantoon kuuluvissa asioissa menettelyt tietojen järjestelmällistä hakua, keräämistä, kokoamista ja analysoimista varten tavoitteena sellaisten kehittymässä olevien terveysuhkien tunnistaminen, joilla voi olla psyykkisiä ja fyysisiä seurauksia ja joilla voi olla vaikutusta Euroopan yhteisöön.

2.   Keskuksen on toimitettava Euroopan parlamentille, komissiolle ja neuvostolle vuotuinen arvio vallitsevista ja kehittymässä olevista terveysuhkista ja -riskeistä yhteisössä.

3.   Keskus ilmoittaa komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisimman pian havainnoista, jotka edellyttävät näiden välittömiä toimia.

11 artikla

Tietojen keruu ja analysointi

1.   Keskus koordinoi tietojen keräämistä, validointia, analysoimista ja levittämistä yhteisön tasolla, myös rokotusstrategioista. Tiedonkeruun tilastollista osuutta kehitetään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen tarvittaessa yhteisön tilasto-ohjelmaa synergian saamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi.

2.   Edellä 1 kohdan soveltamiseksi keskus

| — | luo jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten ja komission kanssa asianmukaisia menettelyitä, joilla helpotetaan kuulemista sekä tietojen välittämistä ja niiden saatavuutta, |
| --- | --- |

—

luo jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten ja komission kanssa asianmukaisia menettelyitä, joilla helpotetaan kuulemista sekä tietojen välittämistä ja niiden saatavuutta,

| — | suorittaa teknisiä ja tieteellisiä arviointeja ehkäisy- ja valvontatoimista yhteisön tasolla, ja |
| --- | --- |

—

suorittaa teknisiä ja tieteellisiä arviointeja ehkäisy- ja valvontatoimista yhteisön tasolla, ja

| — | työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten, tiedonkeruun alalla Euroopan yhteisössä ja kolmansissa maissa toimivien järjestöjen, Maailman terveysjärjestön ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

—

työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten, tiedonkeruun alalla Euroopan yhteisössä ja kolmansissa maissa toimivien järjestöjen, Maailman terveysjärjestön ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa.

3.   Keskus antaa 1 ja 2 kohdan mukaisesti kerätyt relevantit tiedot jäsenvaltioiden käyttöön puolueettomalla ja luotettavalla tavalla siten, että tietoihin on helppo pääsy.

12 artikla

Keskuksen toimintaa koskevat tiedotukset

1.   Keskus harjoittaa omasta aloitteestaan tiedottamista toimeksiantoonsa kuuluvilla aloilla annettuaan ensin tiedot jäsenvaltioille ja komissiolle. Sen on varmistettava, että väestö ja kaikki asianomaiset saavat nopeasti puolueetonta, luotettavaa ja helposti saatavissa olevaa tietoa sen työn tuloksista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi keskus antaa saataville suurelle yleisölle tarkoitettua tietoa muun muassa erikoistuneen Internet-sivuston kautta. Se myös julkaisee 6 artiklan mukaisesti tuottamansa lausunnot.

2.   Keskus toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission kanssa edistääkseen terveysuhkia koskevien riskiviestintämenettelyjen edellyttämää yhdenmukaisuutta.

3.   Keskuksen on tehtävä jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten ja muiden asianomaisten kanssa tarkoituksenmukaista yhteistyötä julkisissa tiedotuskampanjoissa.

3 LUKU

ORGANISAATIO

13 artikla

Keskuksen muodostavat elimet

Keskus muodostuu

| a) | hallintoneuvostosta, |
| --- | --- |

a)

hallintoneuvostosta,

| b) | johtajasta ja hänen henkilökunnastaan, |
| --- | --- |

b)

johtajasta ja hänen henkilökunnastaan,

| c) | neuvoa-antavasta ryhmästä. |
| --- | --- |

c)

neuvoa-antavasta ryhmästä.

14 artikla

Hallintoneuvosto

1.   Hallintoneuvostossa on yksi kunkin jäsenvaltion nimeämä ja kaksi Euroopan parlamentin nimeämää jäsentä sekä kolme komission nimittämää ja sitä edustavaa jäsentä.

2.   Hallintoneuvoston jäsenet on nimitettävä siten, että varmistetaan mahdollisimman korkea pätevyystaso ja alan laaja asiantuntemus.

Varajäsenet, jotka edustavat jäseniä heidän poissa ollessaan, nimitetään samaa menettelyä käyttäen.

Jäsenten toimikauden pituus on neljä vuotta, ja sitä voidaan jatkaa.

3.   Hallintoneuvosto vahvistaa keskuksen sisäiset säännöt johtajan tekemän ehdotuksen perusteella. Säännöt on julkistettava.

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajansa kahden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, jota voidaan jatkaa.

Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa puheenjohtajan kutsusta tai jos vähintään kolmasosa sen jäsenistä sitä pyytää.

4.   Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.

5.   Hallintoneuvosto

| a) | käyttää kurinpidollista toimivaltaa johtajan suhteen ja nimittää tai erottaa tämän 17 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

käyttää kurinpidollista toimivaltaa johtajan suhteen ja nimittää tai erottaa tämän 17 artiklan mukaisesti;

| b) | huolehtii siitä, että keskus toteuttaa toimeksiantonsa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti ja säännöllisesti viiden vuoden välein suoritettavien riippumattomien ja ulkopuolisten arviointien perusteella; |
| --- | --- |

b)

huolehtii siitä, että keskus toteuttaa toimeksiantonsa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti ja säännöllisesti viiden vuoden välein suoritettavien riippumattomien ja ulkopuolisten arviointien perusteella;

| c) | laatii 5 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten luettelon ja julkistaa sen; |
| --- | --- |

c)

laatii 5 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten luettelon ja julkistaa sen;

| d) | vahvistaa ennen kunkin vuoden tammikuun 31 päivää keskuksen työohjelman seuraavaa vuotta varten. Se vahvistaa myös monivuotisen ohjelman, jota voidaan tarkistaa. Hallintoneuvoston on varmistettava, että nämä ohjelmat noudattavat yhteisön lainsäädäntöön ja politiikkaan liittyviä painopisteitä keskuksen toimeksiannon alalla. Hallintoneuvosto vahvistaa ennen kunkin vuoden maaliskuun 30 päivää yleiskertomuksen keskuksen toiminnasta edelliseltä vuodelta; |
| --- | --- |

d)

vahvistaa ennen kunkin vuoden tammikuun 31 päivää keskuksen työohjelman seuraavaa vuotta varten. Se vahvistaa myös monivuotisen ohjelman, jota voidaan tarkistaa. Hallintoneuvoston on varmistettava, että nämä ohjelmat noudattavat yhteisön lainsäädäntöön ja politiikkaan liittyviä painopisteitä keskuksen toimeksiannon alalla. Hallintoneuvosto vahvistaa ennen kunkin vuoden maaliskuun 30 päivää yleiskertomuksen keskuksen toiminnasta edelliseltä vuodelta;

| e) | hyväksyy komissiota kuultuaan keskuksen varainhoitoa koskevat säännökset. Nämä säännökset voivat poiketa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetusta komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (6) ainoastaan, jos se on välttämätöntä keskuksen toiminnasta johtuvien erityisvaatimusten vuoksi ja jos komissio antaa etukäteen siihen suostumuksen; |
| --- | --- |

e)

hyväksyy komissiota kuultuaan keskuksen varainhoitoa koskevat säännökset. Nämä säännökset voivat poiketa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetusta komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (6) ainoastaan, jos se on välttämätöntä keskuksen toiminnasta johtuvien erityisvaatimusten vuoksi ja jos komissio antaa etukäteen siihen suostumuksen;

| f) | vahvistaa jäsentensä yksimielisellä päätöksellä keskuksen käyttämiä kieliä koskevat säännöt, mukaan lukien keskuksen sisäisten työkielten ja ulkopuoliseen viestintään käytettävien kielten mahdollisen erottamisen ja ottaen kummankin kohdalla huomioon tarpeen varmistaa kaikkien asianomaisten tahojen mahdollisuus saada tietoja keskuksen työstä ja osallistua siihen. |
| --- | --- |

f)

vahvistaa jäsentensä yksimielisellä päätöksellä keskuksen käyttämiä kieliä koskevat säännöt, mukaan lukien keskuksen sisäisten työkielten ja ulkopuoliseen viestintään käytettävien kielten mahdollisen erottamisen ja ottaen kummankin kohdalla huomioon tarpeen varmistaa kaikkien asianomaisten tahojen mahdollisuus saada tietoja keskuksen työstä ja osallistua siihen.

6.   Johtaja osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta ja huolehtii sihteeristöpalveluista.

15 artikla

Äänestys

1.   Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä. Hallintoneuvoston työjärjestyksen, keskuksen sisäisten toimintasääntöjen, talousarvion ja vuotuisen työohjelman sekä johtajan nimittämisen ja erottamisen hyväksyminen edellyttää kaikkien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöä.

2.   Kullakin näistä jäsenistä on yksi ääni. Keskuksen johtaja ei äänestä.

3.   Jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta.

4.   Työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta.

16 artikla

Johtaja

1.   Keskusta johtaa johtaja, joka toimii tehtäviään suorittaessaan täysin itsenäisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltaa.

2.   Johtaja toimii keskuksen laillisena edustajana. Hän vastaa

| a) | keskuksen päivittäisestä hallinnosta; |
| --- | --- |

a)

keskuksen päivittäisestä hallinnosta;

| b) | työohjelmaluonnosten laatimisesta; |
| --- | --- |

b)

työohjelmaluonnosten laatimisesta;

| c) | hallintoneuvostossa käytävien keskustelujen valmistelusta; |
| --- | --- |

c)

hallintoneuvostossa käytävien keskustelujen valmistelusta;

| d) | työohjelmien ja hallintoneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

d)

työohjelmien ja hallintoneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpanosta;

| e) | asianmukaisen tieteellisen, teknisen ja hallinnollisen tuen antamisesta neuvoa-antavalle ryhmälle; |
| --- | --- |

e)

asianmukaisen tieteellisen, teknisen ja hallinnollisen tuen antamisesta neuvoa-antavalle ryhmälle;

| f) | sen varmistamisesta, että keskus toteuttaa tehtävänsä sen käyttäjien esittämien vaatimusten mukaisesti erityisesti toimien ja lausuntojen korkean tieteellisen laadun ja riippumattomuuden, tarjottujen palvelujen riittävyyden ja käytetyn ajan osalta; |
| --- | --- |

f)

sen varmistamisesta, että keskus toteuttaa tehtävänsä sen käyttäjien esittämien vaatimusten mukaisesti erityisesti toimien ja lausuntojen korkean tieteellisen laadun ja riippumattomuuden, tarjottujen palvelujen riittävyyden ja käytetyn ajan osalta;

| g) | tulo- ja menotaulukoiden laatimisesta ja keskuksen talousarvion toteuttamisesta; |
| --- | --- |

g)

tulo- ja menotaulukoiden laatimisesta ja keskuksen talousarvion toteuttamisesta;

| h) | kaikista henkilöstöasioista ja erityisesti 29 artiklan 2 kohdassa säädettyjen valtuuksien hoitamisesta. |
| --- | --- |

h)

kaikista henkilöstöasioista ja erityisesti 29 artiklan 2 kohdassa säädettyjen valtuuksien hoitamisesta.

3.   Johtajan on joka vuosi esitettävä hallintoneuvostolle hyväksymistä varten seuraavat asiakirjat:

| a) | luonnos yleiskertomukseksi keskuksen kaikista edeltävän vuoden toimista; |
| --- | --- |

a)

luonnos yleiskertomukseksi keskuksen kaikista edeltävän vuoden toimista;

| b) | työohjelmaluonnos; |
| --- | --- |

b)

työohjelmaluonnos;

| c) | luonnos edellisen vuoden tilinpäätökseksi; |
| --- | --- |

c)

luonnos edellisen vuoden tilinpäätökseksi;

| d) | luonnos seuraavan vuoden talousarvioksi. |
| --- | --- |

d)

luonnos seuraavan vuoden talousarvioksi.

4.   Hallintoneuvoston hyväksyttyä vuosikertomuksen keskuksen toiminnasta johtaja toimittaa sen 15 päivään kesäkuuta mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Keskus toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen lopputuloksen kannalta tarvittavat tiedot.

5.   Johtaja antaa selonteon hallintoneuvostolle keskuksen toiminnasta.

17 artikla

Johtajan nimittäminen

1.   Hallintoneuvosto nimittää johtajan komission ehdottaman hyväksyttyjen hakijoiden luettelon perusteella viiden vuoden pituiseksi kaudeksi, jota voidaan kerran jatkaa enintään viidellä vuodella. Luettelo perustuu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistuun kiinnostuksenilmaisupyyntöön perustuvaan avoimeen kilpailuun.

2.   Ennen nimittämistä hallintoneuvoston esittämä ehdokas kutsutaan viipymättä antamaan lausuntonsa Euroopan parlamentille ja vastaamaan parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin.

18 artikla

Neuvoa-antava ryhmä

1.   Neuvoa-antavassa ryhmässä on jäseniä jäsenvaltioiden teknisesti toimivaltaisista elimistä, jotka hoitavat samanlaisia tehtäviä kuin keskus; kukin jäsenvaltio nimeää siihen yhden edustajan hänen tieteellisen pätevyytensä perusteella ja komissio nimittää lisäksi kolme ilman äänioikeutta olevaa jäsentä edustamaan asianomaisia tahoja Euroopan tasolla, kuten potilaita, ammatillisia järjestöjä tai korkeakouluja edustavia kansalaisjärjestöjä. Edustajilla voi olla varaedustajat, jotka nimetään samanaikaisesti.

2.   Neuvoa-antavan ryhmän jäsenet eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä.

3.   Neuvoa-antava ryhmä avustaa johtajaa varmistettaessa keskuksen toimien ja lausuntojen olevan tieteellisesti korkealaatuisia ja riippumattomia.

4.   Neuvoa-antava ryhmä muodostaa puitteet terveysuhkia koskevaa tietojenvaihtoa ja tietojen yhteen kokoamista varten. Se varmistaa, että keskus ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset elimet tekevät tiivistä yhteistyötä erityisesti

| a) | varmistettaessa keskuksen tieteellisten tutkimusten ja jäsenvaltioissa tehtyjen tutkimusten keskinäinen johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

a)

varmistettaessa keskuksen tieteellisten tutkimusten ja jäsenvaltioissa tehtyjen tutkimusten keskinäinen johdonmukaisuus;

| b) | tapauksissa, joissa keskus ja kansallinen elin tekevät yhteistyötä; |
| --- | --- |

b)

tapauksissa, joissa keskus ja kansallinen elin tekevät yhteistyötä;

| c) | edistettäessä, käynnistettäessä ja valvottaessa keskuksen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla toimivia eurooppalaisia verkostoja; |
| --- | --- |

c)

edistettäessä, käynnistettäessä ja valvottaessa keskuksen toimeksiantoon kuuluvilla aloilla toimivia eurooppalaisia verkostoja;

| d) | jos keskus tai jäsenvaltio tunnistaa kehittymässä olevan kansanterveysuhan; |
| --- | --- |

d)

jos keskus tai jäsenvaltio tunnistaa kehittymässä olevan kansanterveysuhan;

| e) | keskuksen perustaessa tiedelautakuntia; |
| --- | --- |

e)

keskuksen perustaessa tiedelautakuntia;

| f) | määritettäessä työohjelmassa käsiteltäviä tieteellisiä ja kansanterveyteen liittyviä painopisteitä. |
| --- | --- |

f)

määritettäessä työohjelmassa käsiteltäviä tieteellisiä ja kansanterveyteen liittyviä painopisteitä.

5.   Neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtajana on johtaja tai hänen poissaollessaan keskuksesta nimetty varajäsen. Ryhmä kokoontuu säännöllisesti vähintään neljä kertaa vuodessa johtajan kutsusta tai vähintään jäsenten kolmasosan pyynnöstä. Sen toimintamenettelyt vahvistetaan keskuksen sisäisissä säännöissä ja julkistetaan.

6.   Komission yksiköiden edustajat saavat osallistua neuvoa-antavan ryhmän työskentelyyn.

7.   Keskus tarjoaa neuvoa-antavalle ryhmälle tarvittavaa teknistä ja logistista tukea ja huolehtii sen kokousten sihteeristöpalveluista.

8.   Johtaja voi kutsua asiantuntijoita tai edustajia ammatillisista tai tieteellisistä elimistä tai sellaisista kansalaisjärjestöistä, joilla tiedetään olevan kokemusta keskuksen toimintaan liittyviltä aloilta, tekemään yhteistyötä tiettyjen tehtävien suorittamisessa sekä osallistumaan neuvoa-antavan ryhmän asiaa koskeviin toimiin.

4 LUKU

AVOIMUUS JA LUOTTAMUKSELLISUUS

19 artikla

Etunäkökohtia koskeva ilmoitus

1.   Hallintoneuvoston, neuvoa-antavan ryhmän jäsenet, tiedelautakuntien jäsenet ja johtaja sitoutuvat toimimaan yleisen edun hyväksi.

2.   Hallintoneuvoston jäsenet, johtaja, neuvoa-antavan ryhmän jäsenet sekä tiedelautakuntiin osallistuvat ulkopuoliset asiantuntijat tekevät sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan ilmoituksen, jossa he joko ilmoittavat, että heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti heikentäviä etunäkökohtia ei ole, tai mainitsevat sellaiset välittömät tai välilliset etunäkökohdat, joiden voidaan katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan. Nämä ilmoitukset tehdään vuosittain kirjallisesti.

3.   Johtaja, neuvoa-antavan ryhmän jäsenet sekä tiedelautakuntiin osallistuvat ulkopuoliset asiantuntijat ilmoittavat jokaisessa kokouksessa mahdollisista erityisistä etunäkökohdista, joiden voidaan katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan esityslistalla olevien kohtien osalta. Tällaisissa tapauksissa kyseisten henkilöiden on ilmoitettava olevansa esteellinen osallistumaan kyseistä asiaa koskeviin keskusteluihin ja päätöksiin.

20 artikla

Avoimuus ja tietojen suojaaminen

1.   Keskuksen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (7).

2.   Hallintoneuvosto hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

3.   Päätöksistä, jotka keskus on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle EY:n perustamissopimuksen 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa EY:n perustamissopimuksen 230 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

4.   Henkilötietoja ei käsitellä tai välitetä lukuun ottamatta tapauksia, joissa keskuksen toimeksiannon hoitaminen tätä ehdottomasti edellyttää. Tällaisissa tapauksissa sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (8).

21 artikla

Luottamuksellisuus

1.   Keskus ei saa ilmaista kolmansille osapuolille saamaansa luottamuksellista tietoa, joka on perustellusta syystä pyydetty käsittelemään luottamuksellisena, lukuun ottamatta tietoja, jotka on julkistettava kansanterveyden suojelemiseksi olosuhteiden niin vaatiessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan soveltamista. Jos jokin jäsenvaltio on välittänyt luottamuksellisia tietoja, näitä tietoja ei voida julkistaa ilman kyseisen jäsenvaltion etukäteen antamaa suostumusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksen N:o 2119/98/EY soveltamista.

2.   Hallintoneuvoston jäsenet, johtaja sekä tiedelautakuntiin osallistuvat ulkopuoliset asiantuntijat, neuvoa-antavan ryhmän jäsenet ja keskuksen henkilökunta ovat myös tehtäviensä päätyttyä perustamissopimuksen 287 artiklan salassapitovelvollisuutta koskevien vaatimusten alaisia.

3.   Tieteellisiä lausuntoja koskevia keskuksen päätelmiä, jotka koskevat ennakoitavissa olevia terveysvaikutuksia, ei missään tapauksessa saa pitää luottamuksellisina.

4.   Keskus vahvistaa sisäisissä säännöissään näiden 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt.

5 LUKU

RAHOITUSSÄÄNNÖKSET

22 artikla

Keskuksen talousarvion laatiminen

1.   Keskuksen kaikista tuloista ja menoista laaditaan kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan keskuksen talousarvioon.

2.   Keskuksen talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

3.   Ilman että muita tulonlähteitä suljettaisiin pois, keskuksen tuloihin kuuluvat

| a) | Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komissiota koskevaan pääluokkaan) otettu yhteisön avustus; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komissiota koskevaan pääluokkaan) otettu yhteisön avustus;

| b) | suoritetuista palveluista saadut maksut; |
| --- | --- |

b)

suoritetuista palveluista saadut maksut;

| c) | 5 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten antama rahallinen tuki; |
| --- | --- |

c)

5 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten antama rahallinen tuki;

| d) | jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet. |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet.

4.   Keskuksen menoihin kuuluvat henkilöstö-, hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenot sekä eri laitosten tai kolmansien osapuolten kanssa tehdyistä sopimuksista aiheutuvat menot.

5.   Hallintoneuvosto laatii vuosittain keskuksen johtajan laatimaan ehdotukseen perustuvan ennakkoarvion keskuksen tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. Hallintoneuvosto toimittaa tämän ennakkoarvion ja sen mukana henkilöstötaulukkoa koskevan ehdotuksen komissiolle 31 päivään maaliskuuta mennessä.

6.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle (jäljempänä yhteisesti ”budjettivallan käyttäjä”).

7.   Komissio sisällyttää ennakkoarvion perusteella Euroopan unionin alustavaan talousarvioesitykseen arviot, joiden se katsoo olevan välttämättömiä henkilöstötaulukon kannalta, sekä yleisestä talousarviosta otettavan tuen määrän, jotka se toimittaa budjettivallan käyttäjälle perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti.

8.   Budjettivallan käyttäjä hyväksyy määrärahat keskukselle annettavaa tukea varten. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa keskuksen henkilöstötaulukon.

9.   Hallintoneuvosto vahvistaa keskuksen talousarvion. Se vahvistetaan lopullisesti Euroopan unionin yleisen talousarvion lopullisen vahvistamisen jälkeen. Sitä muutetaan tarvittaessa vastaavasti.

10.   Hallintoneuvosto ilmoittaa mahdollisimman nopeasti budjettivallan käyttäjälle, jos se aikoo toteuttaa projektin, jolla saattaa olla huomattavia rahoitusvaikutuksia sen talousarvion rahoitukseen; tämä koskee erityisesti projekteja, jotka liittyvät kiinteään omaisuuteen, kuten rakennusten vuokraamiseen tai ostamiseen. Se ilmoittaa tästä komissiolle.

Jos yksi budjettivallan käyttäjistä on ilmoittanut aikovansa antaa lausunnon, se toimittaa lausuntonsa hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa päivästä, jolloin sille ilmoitettiin projektista.

23 artikla

Keskuksen talousarvion toteuttaminen

1.   Johtaja toteuttaa keskuksen talousarviota.

2.   Keskuksen tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio-ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 1 päivään maaliskuuta mennessä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti.

3.   Komission tilinpitäjä toimittaa keskuksen alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä. Varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskeva selvitys toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.   Saatuaan varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti keskuksen alustavaa tilinpäätöstä koskevat tilintarkastustuomioistuimen laatimat huomautukset keskuksen johtaja vahvistaa keskuksen lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.

5.   Hallintoneuvosto antaa lausuntonsa keskuksen lopullisesta tilinpäätöksestä.

6.   Keskuksen johtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1 päivään mennessä.

7.   Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

8.   Keskuksen johtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen sen huomautuksiin 30 päivään syyskuuta mennessä. Vastaus toimitetaan myös hallintoneuvostolle.

9.   Johtaja antaa varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi tarvittavat tiedot.

10.   Ennen vuoden N+2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta keskuksen johtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.

24 artikla

Varainhoitoasetuksen soveltaminen

Varainhoitoasetuksen 185 artiklaa sovelletaan keskuksen talousarviota koskevaan vastuuvapauteen, sen tilintarkastuksiin ja kirjanpitosääntöihin.

25 artikla

Petostentorjunta

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi keskukseen sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) säännöksiä.

2.   Keskus liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen (10) ja antaa välittömästi määräykset, jotka koskevat kaikkia keskuksen työntekijöitä.

3.   Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on todettava nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikalla keskuksen varojen edunsaajien ja varojen jakamisesta vastaavien välittäjien luona.

6 LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

26 artikla

Oikeushenkilöllisyys ja erioikeudet

1.   Keskus on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin niiden kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Erityisesti se voi hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynneissä.

2.   Keskukseen sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa.

27 artikla

Vastuu

1.   Sopimussuhteeseen perustuva keskuksen vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia keskuksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.

2.   Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa keskuksen on korvattava keskuksen tai sen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on tuomiovalta tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riidoissa.

3.   Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista vastuuta keskusta kohtaan säännellään keskuksen henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyksissä.

28 artikla

Laillisuuden tutkiminen

1.   Jäsenvaltiot, hallintoneuvoston jäsenet ja kolmannet osapuolet, joita asia koskee suoraan ja henkilökohtaisesti, voivat siirtää komission käsiteltäväksi minkä tahansa keskuksen suoran tai epäsuoran toimen, jotta komissio tutkisi kyseisen toimen laillisuuden.

2.   Asia siirretään komission käsiteltäväksi viidentoista päivän kuluessa siitä päivästä, jona kyseinen asianosainen sai tiedon kyseisestä toimesta.

3.   Komissio tekee päätöksensä yhden kuukauden kuluessa. Jos päätöstä ei ole tehty tässä ajassa, katsotaan, ettei asiaa ole otettu käsiteltäväksi.

4.   Yhteisöjen tuomioistuimessa voidaan perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla nostaa kanne edellä 3 kohdassa tarkoitetun komission tekemän hallinnollisen kanteen hylkäämistä koskevan suoran tai epäsuoran päätöksen kumoamiseksi.

29 artikla

Henkilöstö

1.   Keskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia sääntöjä ja määräyksiä.

2.   Keskus käyttää henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on uskottu nimittävälle viranomaiselle.

3.   Kansanterveysalan asiantuntijoiden, epidemiologit mukaan lukien, määräaikaista siirtämistä keskuksen palvelukseen suorittamaan tiettyjä keskuksen tehtäviä edistetään voimassa olevien sääntöjen puitteissa.

30 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

1.   Keskuksen toimintaan voivat osallistua maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksia, jotka velvoittavat ne ottamaan käyttöön ja soveltamaan yhteisön lainsäädäntöä vaikutukseltaan vastaavaa lainsäädäntöä tämän asetuksen soveltamisalalla.

2.   Näiden sopimusten asianomaisten määräysten nojalla tehdään järjestelyjä, joilla täsmennetään varsinkin näiden maiden osallistumista keskuksen toimintaan ja sen laajuutta ja tapaa; näihin järjestelyihin kuuluvat myös määräykset, jotka koskevat osallistumista keskuksen johtamiin verkostoihin, sellaisten toimivaltaisten organisaatioiden sisällyttämistä luetteloon, joille keskus voi antaa tiettyjä tehtäviä, sekä rahoitusosuuksia ja henkilöstöä.

7 LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

31 artikla

Tarkistuslauseke

1.   Keskus teettää viimeistään ... (11) keskuksen toiminnan tuloksia koskevan riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin hallintoneuvoston yhdessä komission kanssa antaman toimeksiannon perusteella. Arvioinnissa tarkastellaan

| a) | mahdollista tarvetta laajentaa keskuksen toimeksiantoa muihin asiaankuuluviin yhteisön tason toimiin kansanterveyden alalla, erityisesti terveyden seurantaan, ja |
| --- | --- |

a)

mahdollista tarvetta laajentaa keskuksen toimeksiantoa muihin asiaankuuluviin yhteisön tason toimiin kansanterveyden alalla, erityisesti terveyden seurantaan, ja

| b) | tällaisten myöhempien tarkastelujen ajoitusta. |
| --- | --- |

b)

tällaisten myöhempien tarkastelujen ajoitusta.

Arvioinnissa otetaan huomioon keskuksen tehtävät ja työskentelytavat sekä keskuksen vaikutus ihmisillä esiintyvien tautien ehkäisyyn ja valvontaan, ja siihen sisältyy yhteisvaikutusten ja toimeksiannon laajentamisen rahoitusvaikutusten arviointi. Arvioinnissa otetaan huomioon eri sidosryhmien näkemykset sekä yhteisön että kansallisella tasolla.

2.   Hallintoneuvosto tarkastelee arvioinnin päätelmiä ja antaa tarvittaessa komissiolle suosituksia keskuksen, sen työskentelytapojen ja sen toimeksiannon soveltamisalan muuttamiseksi. Komissio toimittaa arviointiraportin ja suositukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja julkistaa ne. Arviointiraportin ja suositusten arvioinnin jälkeen komissio voi esittää tarpeelliseksi katsomiaan ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.

32 artikla

Keskuksen toiminnan alkaminen

Keskus aloittaa toimintansa viimeistään ... (12).

33 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 32, 5.2.2004, s. 57.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta 10. helmikuuta 2004.

2

(3)  EYVL L 268, 3.10.1998, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

4

(5)  EYVL L 21, 26.1.2000, s. 32.

5

(6)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

6

(7)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

7

(8)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

8

(9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

10

(11)  Kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

11

(12)  Kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

12

P5_TA(2004)0079

Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. kokouksen valmistelut

Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n oikeuksista, ensisijaisista tavoitteista ja suosituksista YK:n ihmisoikeustoimikunnan Genevessä 15. maaliskuuta-23. huhtikuuta 2004 pidettävää 60. istuntoa varten

Euroopan parlamentti, joka

| — | panee merkille YK:n ihmisoikeustoimikunnan (IOT) 60. istunnon, joka pidetään Genevessä 15. maaliskuuta-23. huhtikuuta 2004, |
| --- | --- |

—

panee merkille YK:n ihmisoikeustoimikunnan (IOT) 60. istunnon, joka pidetään Genevessä 15. maaliskuuta-23. huhtikuuta 2004,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja sen ihmisoikeuksia koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja sen ihmisoikeuksia koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa (KOM(2001) 252) ja siitä 25. huhtikuuta 2002 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa (KOM(2001) 252) ja siitä 25. huhtikuuta 2002 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista maailmassa vuonna 2002 ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista maailmassa vuonna 2002 ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (2),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa YK:n ihmisoikeustoimikunnasta vuodesta 1996 alkaen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa YK:n ihmisoikeustoimikunnasta vuodesta 1996 alkaen,

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneiden Kansakuntien välisistä suhteista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneiden Kansakuntien välisistä suhteista (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan,

| A. | katsoo, että yhtenä Euroopan unionin keskeisimmistä tavoitteista on oltava maailmanlaajuisten ja jakamattomien, toisistaan riippuvaisten ja toisiinsa suhteessa olevien ihmisoikeuksien tukeminen - mukaan lukien kansalaisoikeudet, poliittiset, taloudelliset, yhteiskunnalliset ja sivistykselliset oikeudet, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että yhtenä Euroopan unionin keskeisimmistä tavoitteista on oltava maailmanlaajuisten ja jakamattomien, toisistaan riippuvaisten ja toisiinsa suhteessa olevien ihmisoikeuksien tukeminen - mukaan lukien kansalaisoikeudet, poliittiset, taloudelliset, yhteiskunnalliset ja sivistykselliset oikeudet,

| B. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelu ja edistäminen kuuluvat unionin keskeisimpiin perusperiaatteisiin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelu ja edistäminen kuuluvat unionin keskeisimpiin perusperiaatteisiin,

| C. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistäminen ja suojelu ovat Euroopan unionin ensisijainen tavoite sen kaikissa suhteissa kolmansien maiden kanssa, erityisesti sen yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ja sen kehitysyhteistyöpolitiikassa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistäminen ja suojelu ovat Euroopan unionin ensisijainen tavoite sen kaikissa suhteissa kolmansien maiden kanssa, erityisesti sen yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ja sen kehitysyhteistyöpolitiikassa,

| D. | tuomitsee jyrkästi YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Sérgio Vieira de Mellon murhan yhdessä YK:n Bagdadin työntekijöiden kanssa 19. elokuuta 2003, |
| --- | --- |

D.

tuomitsee jyrkästi YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Sérgio Vieira de Mellon murhan yhdessä YK:n Bagdadin työntekijöiden kanssa 19. elokuuta 2003,

| E. | ottaa huomioon, että IOT on YK:n keskeisin ihmisoikeuksia koko maailmassa edistävä ja suojeleva elin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että IOT on YK:n keskeisin ihmisoikeuksia koko maailmassa edistävä ja suojeleva elin,

| F. | on tyytyväinen Euroopan unionin IOT:n 59. istunnossa esittämiin aloitteisiin, joista 11 oli maakohtaisia päätöslauselmia ja 2 aihekohtaisia päätöslauselmia, sekä useisiin päätöslauselmiin, joita se esitti yhdessä muiden kanssa ja joiden myötä EU oli aktiivisimpia toimijoita ihmisoikeustoimikunnassa, |
| --- | --- |

F.

on tyytyväinen Euroopan unionin IOT:n 59. istunnossa esittämiin aloitteisiin, joista 11 oli maakohtaisia päätöslauselmia ja 2 aihekohtaisia päätöslauselmia, sekä useisiin päätöslauselmiin, joita se esitti yhdessä muiden kanssa ja joiden myötä EU oli aktiivisimpia toimijoita ihmisoikeustoimikunnassa,

| G. | panee tyytyväisenä merkille Kongon demokraattista tasavaltaa, Burmaa, Burundia, Itä-Timoria, Lähiidän konfliktia (4) ja Kolumbiaa koskevien päätöslauselmien uudelleen esittämisen sekä uudet Valko-Venäjää, Pohjois-Koreaa ja Turkmenistania koskevat aloitteet, |
| --- | --- |

G.

panee tyytyväisenä merkille Kongon demokraattista tasavaltaa, Burmaa, Burundia, Itä-Timoria, Lähiidän konfliktia (4) ja Kolumbiaa koskevien päätöslauselmien uudelleen esittämisen sekä uudet Valko-Venäjää, Pohjois-Koreaa ja Turkmenistania koskevat aloitteet,

| H. | on huolissaan siitä, että seuraavia maita koskevia päätöslauselmia ei hyväksytty, vaikka parlamentti oli pyytänyt, että EU esittää niitä koskevia päätöslauselmia yksinään tai yhdessä muiden kanssa: Kiina - erityisesti tilanne Tiibetissä ja Xinjiangissa, Algeria, Tunisia, Libya, Saudi-Arabia, Indonesia, Keski-Afrikan tasavalta, Norsunluurannikko, Iran ja Nepal, |
| --- | --- |

H.

on huolissaan siitä, että seuraavia maita koskevia päätöslauselmia ei hyväksytty, vaikka parlamentti oli pyytänyt, että EU esittää niitä koskevia päätöslauselmia yksinään tai yhdessä muiden kanssa: Kiina - erityisesti tilanne Tiibetissä ja Xinjiangissa, Algeria, Tunisia, Libya, Saudi-Arabia, Indonesia, Keski-Afrikan tasavalta, Norsunluurannikko, Iran ja Nepal,

| I. | on huolissaan, että IOT:n 59. istunto hylkäsi EU:n esittämät päätöslauselmat Sudanista, Tšetšeniasta ja Zimbabwesta, |
| --- | --- |

I.

on huolissaan, että IOT:n 59. istunto hylkäsi EU:n esittämät päätöslauselmat Sudanista, Tšetšeniasta ja Zimbabwesta,

| J. | on huolissaan erityisesti Etelä-Afrikan aloitteesta hyväksytystä Zimbabwea koskevasta päätöslauselmasta, jossa pidättäydytään toimenpiteistä, sekä siitä, että Kuubaa koskevassa päätöslauselmassa ei mainittu 78 rauhanomaista demokratia-aktivistia, jotka tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin huhtikuussa 2003, |
| --- | --- |

J.

on huolissaan erityisesti Etelä-Afrikan aloitteesta hyväksytystä Zimbabwea koskevasta päätöslauselmasta, jossa pidättäydytään toimenpiteistä, sekä siitä, että Kuubaa koskevassa päätöslauselmassa ei mainittu 78 rauhanomaista demokratia-aktivistia, jotka tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin huhtikuussa 2003,

| K. | panee tyytyväisenä merkille, että ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnossa tuomittiin voimakkaasti kuolemanrangaistukset ja tehtiin selväksi, että kansainvälinen oikeus kieltää ehdottomasti nuorten henkilöiden teloittamisen, |
| --- | --- |

K.

panee tyytyväisenä merkille, että ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnossa tuomittiin voimakkaasti kuolemanrangaistukset ja tehtiin selväksi, että kansainvälinen oikeus kieltää ehdottomasti nuorten henkilöiden teloittamisen,

| L. | panee tyytyväisenä merkille päätöksen ihmisoikeuksien puolustajia käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan mandaatin uusimisesta, |
| --- | --- |

L.

panee tyytyväisenä merkille päätöksen ihmisoikeuksien puolustajia käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan mandaatin uusimisesta,

| M. | katsoo, että mikään hallitus ei saisi käyttää terrorismintorjuntaa syynä toimia perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien laillista harjoittamista ja demokratian periaatteita vastaan ja että terrorismintorjunnan pitää viime kädessä vahvistaa oikeusvaltiota ja näitä keskeisiä periaatteita, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että mikään hallitus ei saisi käyttää terrorismintorjuntaa syynä toimia perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien laillista harjoittamista ja demokratian periaatteita vastaan ja että terrorismintorjunnan pitää viime kädessä vahvistaa oikeusvaltiota ja näitä keskeisiä periaatteita,

| N. | toteaa, että EU:n ja tietyn kolmannen maan välillä käytävä ihmisoikeusvuoropuhelu ei saisi estää EU:ta esittämästä päätöslauselmaa kyseisen maan ihmisoikeustilanteesta tai tukemasta tämän kolmannen maan tekemää aloitetta, |
| --- | --- |

N.

toteaa, että EU:n ja tietyn kolmannen maan välillä käytävä ihmisoikeusvuoropuhelu ei saisi estää EU:ta esittämästä päätöslauselmaa kyseisen maan ihmisoikeustilanteesta tai tukemasta tämän kolmannen maan tekemää aloitetta,

| O. | ottaa huomioon, että pysyvä ja rakentava toimielinten välinen vuoropuhelu Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston välillä on ratkaisevan tärkeää, jotta Euroopan unionin toiminta ihmisoikeustoimikunnan 60. istunnossa olisi johdonmukaista, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että pysyvä ja rakentava toimielinten välinen vuoropuhelu Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston välillä on ratkaisevan tärkeää, jotta Euroopan unionin toiminta ihmisoikeustoimikunnan 60. istunnossa olisi johdonmukaista,

| P. | panee tyytyväisenä merkille kaikkien arabimaiden ja Afrikan sarven maiden edustajien äskettäin antaman Sanaan julkilausuman demokratiasta, ihmisoikeuksista ja kansainvälisen rikostuomioistuimen asemasta, |
| --- | --- |

P.

panee tyytyväisenä merkille kaikkien arabimaiden ja Afrikan sarven maiden edustajien äskettäin antaman Sanaan julkilausuman demokratiasta, ihmisoikeuksista ja kansainvälisen rikostuomioistuimen asemasta,

| 1. | vahvistaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä;

| 2. | kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan kaikkien ihmisoikeussopimusten yleisen ratifioinnin puolesta; |
| --- | --- |

2.

kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan kaikkien ihmisoikeussopimusten yleisen ratifioinnin puolesta;

| 3. | on tyytyväinen Euroopan unionin työhön kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön yleisen ratifioinnin puolesta ja kesäkuussa 2003 hyväksyttyyn yhteiseen kantaan (5), ja kehottaa unionia jatkamaan tätä työtä; |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen Euroopan unionin työhön kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön yleisen ratifioinnin puolesta ja kesäkuussa 2003 hyväksyttyyn yhteiseen kantaan (5), ja kehottaa unionia jatkamaan tätä työtä;

| 4. | kehottaa puheenjohtajavaltiota ja jäsenvaltioita pyytämään, että ennakkoehtona IOT:n jäsenyydelle hallitusten edellytetään ratifioineen keskeiset ihmisoikeussopimukset, noudattaneen raportointivelvoitteitaan, antaneen avoimen kutsun YK:n ihmisoikeusasiantuntijoille eikä niitä vastaan saa olla annettu IOT:n tuomioita ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

4.

kehottaa puheenjohtajavaltiota ja jäsenvaltioita pyytämään, että ennakkoehtona IOT:n jäsenyydelle hallitusten edellytetään ratifioineen keskeiset ihmisoikeussopimukset, noudattaneen raportointivelvoitteitaan, antaneen avoimen kutsun YK:n ihmisoikeusasiantuntijoille eikä niitä vastaan saa olla annettu IOT:n tuomioita ihmisoikeusloukkauksista;

| 5. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita, ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden roolin Sanaan kokouksen järjestämisessä, esittämään yhteisymmärryksessä Sanaan julkilausuman allekirjoittajamaiden kanssa päätöslauselmaa, jossa kannatetaan julkilausuman sisältöä ja tuetaan tarvittavia jatkotoimia; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita, ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden roolin Sanaan kokouksen järjestämisessä, esittämään yhteisymmärryksessä Sanaan julkilausuman allekirjoittajamaiden kanssa päätöslauselmaa, jossa kannatetaan julkilausuman sisältöä ja tuetaan tarvittavia jatkotoimia;

| 6. | kehottaa erityisesti IOT:n uusia jäseniä käyttämään hyväksi omaa toimikauttaan IOT:ssa osoittaakseen sitoutumisensa ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

6.

kehottaa erityisesti IOT:n uusia jäseniä käyttämään hyväksi omaa toimikauttaan IOT:ssa osoittaakseen sitoutumisensa ihmisoikeuksiin;

| 7. | kehottaa neuvostoa ja komissiota auttamaan YK:ta lähettämään ihmisoikeuksien erityistarkkailijoita maihin, joissa tapahtuu ihmisoikeusloukkauksia, erityisesti maihin, joilla on läheiset suhteet Euroopan unioniin; |
| --- | --- |

7.

kehottaa neuvostoa ja komissiota auttamaan YK:ta lähettämään ihmisoikeuksien erityistarkkailijoita maihin, joissa tapahtuu ihmisoikeusloukkauksia, erityisesti maihin, joilla on läheiset suhteet Euroopan unioniin;

| 8. | kehottaa puheenjohtajavaltiota ja jäsenvaltioita esittämään yksin tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselman IOT:n erityismenettelyiden vahvistamiseksi, muun muassa myöntämällä riittävästi resursseja niiden tehokkaan toiminnan parantamiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puheenjohtajavaltiota ja jäsenvaltioita esittämään yksin tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselman IOT:n erityismenettelyiden vahvistamiseksi, muun muassa myöntämällä riittävästi resursseja niiden tehokkaan toiminnan parantamiseksi;

| 9. | esittää uudelleen huolensa, että YK:n ihmisoikeustoimikunta on vaarassa menettää merkitystään valitettavan ylipolitisoitumiskehityksen vuoksi; pahoittelee, että aiempina vuosina keskustelut ja päätöslauselmat eivät ilmentäneet todellista ihmisoikeustilannetta vaan niillä pikemminkin kerättiin tukea ihmisoikeusloukkauksista syytetyille maille ja että päätöslauselmia vastaan tehdyt aloitteet toimista pidättäytymiseksi usein hyväksyttiin asianosaisten valtioiden käymän näkyvän kampanjan seurauksena; kehottaa kaikkia välttämättömään uudistukseen politisoitumisprosessin pysäyttämiseksi ja tämän tärkeän foorumin uskottavuuden säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

9.

esittää uudelleen huolensa, että YK:n ihmisoikeustoimikunta on vaarassa menettää merkitystään valitettavan ylipolitisoitumiskehityksen vuoksi; pahoittelee, että aiempina vuosina keskustelut ja päätöslauselmat eivät ilmentäneet todellista ihmisoikeustilannetta vaan niillä pikemminkin kerättiin tukea ihmisoikeusloukkauksista syytetyille maille ja että päätöslauselmia vastaan tehdyt aloitteet toimista pidättäytymiseksi usein hyväksyttiin asianosaisten valtioiden käymän näkyvän kampanjan seurauksena; kehottaa kaikkia välttämättömään uudistukseen politisoitumisprosessin pysäyttämiseksi ja tämän tärkeän foorumin uskottavuuden säilyttämiseksi;

| 10. | kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota esittämään yksinään tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselman, jolla perustetaan tehokas järjestelmä, jolla tarkkaillaan ja arvioidaan sitä, miten hallitukset panevat toimeen IOT:n suosituksia ja erityismenettelyjä, jotta valtiot saadaan kantamaan paremmin vastuunsa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota esittämään yksinään tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselman, jolla perustetaan tehokas järjestelmä, jolla tarkkaillaan ja arvioidaan sitä, miten hallitukset panevat toimeen IOT:n suosituksia ja erityismenettelyjä, jotta valtiot saadaan kantamaan paremmin vastuunsa;

| 11. | vahvistaa, että EU:n ja YK:n, erityisesti IOT:n, välillä tarvitaan entistä tehokkaampaa neuvottelua, yhteistyötä ja koordinaatiota; |
| --- | --- |

11.

vahvistaa, että EU:n ja YK:n, erityisesti IOT:n, välillä tarvitaan entistä tehokkaampaa neuvottelua, yhteistyötä ja koordinaatiota;

| 12. | toistaa suosituksensa hakea yhdessä neuvoston ja komission kanssa sopivaa tapaa, jolla Euroopan parlamentin puhemies voisi antaa poliittisen julkilausuman Euroopan parlamentin puolesta 60. istunnossa; |
| --- | --- |

12.

toistaa suosituksensa hakea yhdessä neuvoston ja komission kanssa sopivaa tapaa, jolla Euroopan parlamentin puhemies voisi antaa poliittisen julkilausuman Euroopan parlamentin puolesta 60. istunnossa;

| 13. | kehottaa Euroopan unionia edistämään IOT:ssa aloitetta, joka koskee oikeusvaltioon ja lainkäyttöön Venäjällä liittyvää erittäin vakavaa tilannetta, jonka Venäjän viranomaisten huolestuttava asenne Hodorkovskia ja muita Jukos-skandaalissa syytettyjä henkilöitä kohtaan ja väärinkäytökset oikeudenkäyntimenettelyissä ovat tuoneet esiin; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Euroopan unionia edistämään IOT:ssa aloitetta, joka koskee oikeusvaltioon ja lainkäyttöön Venäjällä liittyvää erittäin vakavaa tilannetta, jonka Venäjän viranomaisten huolestuttava asenne Hodorkovskia ja muita Jukos-skandaalissa syytettyjä henkilöitä kohtaan ja väärinkäytökset oikeudenkäyntimenettelyissä ovat tuoneet esiin;

| 14. | pyytää Euroopan unionia edistämään Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnassa konkreettista aloitetta, joka koskee palestiinalaisalueiden erittäin vakavaa tilannetta, jotta konfliktiin saadaan oikeudenmukainen ja kestävä ratkaisu ja tehdään loppu miehityksestä, sorrosta sekä kansainvälisen oikeuden vastaisen muurin rakentamisesta; |
| --- | --- |

14.

pyytää Euroopan unionia edistämään Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnassa konkreettista aloitetta, joka koskee palestiinalaisalueiden erittäin vakavaa tilannetta, jotta konfliktiin saadaan oikeudenmukainen ja kestävä ratkaisu ja tehdään loppu miehityksestä, sorrosta sekä kansainvälisen oikeuden vastaisen muurin rakentamisesta;

| 15. | kehottaa neuvostoa, jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan IOT:n ja YK:n ihmisoikeuksien edistämisen ja suojelemisen alakomitean toimintaa alkuperäiskansoja koskevissa kysymyksissä ja erityisesti alkuperäiskansoja käsittelevän työryhmän toimintaa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa neuvostoa, jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan IOT:n ja YK:n ihmisoikeuksien edistämisen ja suojelemisen alakomitean toimintaa alkuperäiskansoja koskevissa kysymyksissä ja erityisesti alkuperäiskansoja käsittelevän työryhmän toimintaa;

| 16. | ottaen asianmukaisesti huomioon, että seuraava luettelo ei ole täydellinen, että olosuhteet vaihtelevat huomattavasti maasta toiseen ja että eräissä maissa tilanne on parantunut, kehottaa Euroopan unionia esittämään yksinään tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselmia Kiinasta (ottaen kantaa erityisesti Tiibetin ja Xinjiangin tilanteeseen sekä Falun Gongiin kohdistuvaan vainoon), Iranista, Pakistanista, Intiasta (ottaen kantaa erityisesti Gujaratin tilanteeseen) sekä Indonesiasta (erityisesti tilanteesta Acehissa ja Papuassa), Nepalista, Pohjois-Koreasta, Vietnamista, Kolumbiasta, Kuubasta, Haitista, Irakista, Israelin miehittämistä alueista ja Palestiinan itsehallintoviranomaisen valvomista alueista, Algeriasta, Tunisiasta, Marokosta, Libyasta, Liberiasta, Saudi-Arabiasta, Keski-Afrikan tasavallasta, Norsunluurannikosta, Kamerunista, Kongon demokraattisesta tasavallasta, Togosta, Zimbabwesta, Sudanista, Tšetšeniasta, Valko-Venäjästä, Turkmenistanista ja Uzbekistanista; |
| --- | --- |

16.

ottaen asianmukaisesti huomioon, että seuraava luettelo ei ole täydellinen, että olosuhteet vaihtelevat huomattavasti maasta toiseen ja että eräissä maissa tilanne on parantunut, kehottaa Euroopan unionia esittämään yksinään tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselmia Kiinasta (ottaen kantaa erityisesti Tiibetin ja Xinjiangin tilanteeseen sekä Falun Gongiin kohdistuvaan vainoon), Iranista, Pakistanista, Intiasta (ottaen kantaa erityisesti Gujaratin tilanteeseen) sekä Indonesiasta (erityisesti tilanteesta Acehissa ja Papuassa), Nepalista, Pohjois-Koreasta, Vietnamista, Kolumbiasta, Kuubasta, Haitista, Irakista, Israelin miehittämistä alueista ja Palestiinan itsehallintoviranomaisen valvomista alueista, Algeriasta, Tunisiasta, Marokosta, Libyasta, Liberiasta, Saudi-Arabiasta, Keski-Afrikan tasavallasta, Norsunluurannikosta, Kamerunista, Kongon demokraattisesta tasavallasta, Togosta, Zimbabwesta, Sudanista, Tšetšeniasta, Valko-Venäjästä, Turkmenistanista ja Uzbekistanista;

| 17. | kehottaa neuvostoa noudattamaan 18. joulukuuta 2003 ylivoimaisella enemmistöllä hyväksyttyä Euroopan parlamentin päätöslauselmaa (6), jossa vaaditaan ehdottomasti jatkamaan EU:n Kiinalle määräämää aseidenvientikieltoa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa neuvostoa noudattamaan 18. joulukuuta 2003 ylivoimaisella enemmistöllä hyväksyttyä Euroopan parlamentin päätöslauselmaa (6), jossa vaaditaan ehdottomasti jatkamaan EU:n Kiinalle määräämää aseidenvientikieltoa;

| 18. | pahoittelee tässä yhteydessä, että Euroopan unionilta on tähän asti puuttunut poliittista tahtoa parlamentin toistuvasti pyytämän ja puheenjohtajavaltio Italian ilmoituksen mukaisen, kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmallista keskeyttämistä koskevan aloitteen ajamiseksi YK:n yleiskokouksessa; huomauttaa, että tällainen sopimaton toiminta on omiaan heikentämään koko EU:n asemaa ja pienentämään tämän kaikesta huolimatta tervetulleen aloitteen onnistumismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

18.

pahoittelee tässä yhteydessä, että Euroopan unionilta on tähän asti puuttunut poliittista tahtoa parlamentin toistuvasti pyytämän ja puheenjohtajavaltio Italian ilmoituksen mukaisen, kuolemanrangaistuksen soveltamisen yleismaailmallista keskeyttämistä koskevan aloitteen ajamiseksi YK:n yleiskokouksessa; huomauttaa, että tällainen sopimaton toiminta on omiaan heikentämään koko EU:n asemaa ja pienentämään tämän kaikesta huolimatta tervetulleen aloitteen onnistumismahdollisuuksia;

| 19. | kehottaa kaikkia valtioita, joissa kuolemanrangaistus on vielä käytössä, toimimaan IOT:n 59. kokouksessa hyväksytyn päätöslauselman 2003/67 mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

kehottaa kaikkia valtioita, joissa kuolemanrangaistus on vielä käytössä, toimimaan IOT:n 59. kokouksessa hyväksytyn päätöslauselman 2003/67 mukaisesti;

| 20. | kehottaa neuvostoa ja komissiota kiinnittämään tarvittavaa huomiota kansainvälisten ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden rikkomisen rankaisematta jättämistä koskevaan kysymykseen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa neuvostoa ja komissiota kiinnittämään tarvittavaa huomiota kansainvälisten ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden rikkomisen rankaisematta jättämistä koskevaan kysymykseen;

| 21. | kehottaa Euroopan unionia tukemaan sukupuoleen liittyvien näkökohtien täyttä huomioonottamista Yhdistyneiden Kansakuntien koko järjestelmässä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan unionia tukemaan sukupuoleen liittyvien näkökohtien täyttä huomioonottamista Yhdistyneiden Kansakuntien koko järjestelmässä;

| 22. | kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota esittämään yksinään tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselmia seuraavista aiheista: ihmisoikeudet ja terrorismi, rankaisematta jättäminen, oikeuslaitoksen riippumattomuus, lainkäyttö, kidutus ja pidättäminen, katoamiset ja mielivaltaiset teloitukset, lasten oikeudet ja etenkin se vakava ongelma, jonka muodostaa lasten mukanaolo aseellisissa selkkauksissa, naisten oikeudet (erityisesti lisääntymisoikeudet), ihmisoikeuksien puolustajat, lehdistönvapaus ja toimittajien suojelu, asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden ihmisten suojelu, uskonnollinen suvaitsemattomuus, alkuperäiskansat, uudenaikaiset orjuuden muodot ja sukupuolinen suuntautuminen; |
| --- | --- |

22.

kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota esittämään yksinään tai yhdessä muiden kanssa päätöslauselmia seuraavista aiheista: ihmisoikeudet ja terrorismi, rankaisematta jättäminen, oikeuslaitoksen riippumattomuus, lainkäyttö, kidutus ja pidättäminen, katoamiset ja mielivaltaiset teloitukset, lasten oikeudet ja etenkin se vakava ongelma, jonka muodostaa lasten mukanaolo aseellisissa selkkauksissa, naisten oikeudet (erityisesti lisääntymisoikeudet), ihmisoikeuksien puolustajat, lehdistönvapaus ja toimittajien suojelu, asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden ihmisten suojelu, uskonnollinen suvaitsemattomuus, alkuperäiskansat, uudenaikaiset orjuuden muodot ja sukupuolinen suuntautuminen;

| 23. | kehottaa puheenjohtajavaltiota esittämään päätöslauselman, jossa Yhdysvaltoja kehotetaan selvittämään välittömästi Guantánamon vankien asema kansainvälisten ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden kannalta ja joko tuomaan heidät oikeuteen tai päästämään heidät vapaiksi; toistaa kehotuksensa perustaa YK:n riippumaton tarkkailujärjestelmä terrorismintorjunnan ihmisoikeusvaikutusten tarkkailemiseksi ja arvioimiseksi kaikissa maissa; kehottaa Euroopan unionia tukemaan sen perustamista ensiarvoisen tärkeänä asiana; |
| --- | --- |

23.

kehottaa puheenjohtajavaltiota esittämään päätöslauselman, jossa Yhdysvaltoja kehotetaan selvittämään välittömästi Guantánamon vankien asema kansainvälisten ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden kannalta ja joko tuomaan heidät oikeuteen tai päästämään heidät vapaiksi; toistaa kehotuksensa perustaa YK:n riippumaton tarkkailujärjestelmä terrorismintorjunnan ihmisoikeusvaikutusten tarkkailemiseksi ja arvioimiseksi kaikissa maissa; kehottaa Euroopan unionia tukemaan sen perustamista ensiarvoisen tärkeänä asiana;

| 24. | kehottaa Euroopan unionia esittämään päätöslauselman, jossa Yhdysvaltoja kehotetaan turvaamaan Saddam Husseinille julkista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevia kansainvälisiä normeja noudattava oikeudenkäynti esimerkiksi kansainvälisesti johdetussa tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan unionia esittämään päätöslauselman, jossa Yhdysvaltoja kehotetaan turvaamaan Saddam Husseinille julkista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevia kansainvälisiä normeja noudattava oikeudenkäynti esimerkiksi kansainvälisesti johdetussa tuomioistuimessa;

| 25. | kehottaa Euroopan unionia esittämään päätöslauselman dalitien tilanteesta sekä myötäjäisiin liittyvistä naisten murhista Aasiassa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa Euroopan unionia esittämään päätöslauselman dalitien tilanteesta sekä myötäjäisiin liittyvistä naisten murhista Aasiassa;

| 26. | kehottaa erityisesti puheenjohtajavaltiota toimimaan sukupuolisesta suuntautumisesta ja sukupuoliidentiteetistä johtuvaa syrjintää koskevan Brasilian aloitteen puolesta allekirjoittamalla se ja hankkimalla muilta valtioilta tukea Brasilian esittämälle päätöslauselmalle sekä varmistamaan, että aihe pysyy esityslistalla; |
| --- | --- |

26.

kehottaa erityisesti puheenjohtajavaltiota toimimaan sukupuolisesta suuntautumisesta ja sukupuoliidentiteetistä johtuvaa syrjintää koskevan Brasilian aloitteen puolesta allekirjoittamalla se ja hankkimalla muilta valtioilta tukea Brasilian esittämälle päätöslauselmalle sekä varmistamaan, että aihe pysyy esityslistalla;

| 27. | kehottaa puheenjohtajavaltiota, komissiota ja jäsenvaltioita ilmaisemaan lujemmin kantansa kaikille asianosaisille ja YK:n toimivaltaisille elimille, jotta kaikki Polisario-rintaman pitämät marokkolaisvangit ja kaikki Marokon pitämät länsisaharalaiset sotavangit vapautetaan; pyytää Marokkoa ja Polisario-rintamaa jatkamaan yhteistyötä Punaisen Ristin kansainvälisen komitean kanssa niiden ihmisten kohtalon selvittämiseksi, jotka ovat olleet kateissa konfliktin alkamisesta lähtien, ja tekemään tämän Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman nro 1495 (2003) sekä kansainvälisen yhteisön toistuvien vetoomusten mukaisesti; |
| --- | --- |

27.

kehottaa puheenjohtajavaltiota, komissiota ja jäsenvaltioita ilmaisemaan lujemmin kantansa kaikille asianosaisille ja YK:n toimivaltaisille elimille, jotta kaikki Polisario-rintaman pitämät marokkolaisvangit ja kaikki Marokon pitämät länsisaharalaiset sotavangit vapautetaan; pyytää Marokkoa ja Polisario-rintamaa jatkamaan yhteistyötä Punaisen Ristin kansainvälisen komitean kanssa niiden ihmisten kohtalon selvittämiseksi, jotka ovat olleet kateissa konfliktin alkamisesta lähtien, ja tekemään tämän Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman nro 1495 (2003) sekä kansainvälisen yhteisön toistuvien vetoomusten mukaisesti;

| 28. | vakuuttaa uudestaan, että ennen IOT:n 60. istuntoa, sen aikana ja sen jälkeen Euroopan unionilla pitää olla koordinoitu, yhteinen ja hyvin valmisteltu lähestymistapa, jotta varmistetaan tehokas ja järkevä osallistuminen sen työskentelyyn; |
| --- | --- |

28.

vakuuttaa uudestaan, että ennen IOT:n 60. istuntoa, sen aikana ja sen jälkeen Euroopan unionilla pitää olla koordinoitu, yhteinen ja hyvin valmisteltu lähestymistapa, jotta varmistetaan tehokas ja järkevä osallistuminen sen työskentelyyn;

| 29. | pyytää Euroopan parlamentin puheenjohtajakokousta nimittämään Euroopan parlamentin jäsenten tilapäisen valtuuskunnan osallistumaan IOT:n 60. istuntoon; |
| --- | --- |

29.

pyytää Euroopan parlamentin puheenjohtajakokousta nimittämään Euroopan parlamentin jäsenten tilapäisen valtuuskunnan osallistumaan IOT:n 60. istuntoon;

| 30. | pyytää neuvostoa ja komissiota antamaan parlamentin täysistunnolle täydellisen selvityksen IOT:n istunnon tuloksista viimeistään toukokuussa 2004; ja korostaa, että selvityksessä on kerrottava yksityiskohtaisesti, mistä asioista EU ja sen jäsenvaltiot esittivät päätöslauselmia yksinään tai yhdessä muiden kanssa ja mihin toimiin EU ryhtyi IOT:n istunnon aikana, mutta myös se, missä tapauksissa ja miksi päätöslauselmaa ei esitetty; |
| --- | --- |

30.

pyytää neuvostoa ja komissiota antamaan parlamentin täysistunnolle täydellisen selvityksen IOT:n istunnon tuloksista viimeistään toukokuussa 2004; ja korostaa, että selvityksessä on kerrottava yksityiskohtaisesti, mistä asioista EU ja sen jäsenvaltiot esittivät päätöslauselmia yksinään tai yhdessä muiden kanssa ja mihin toimiin EU ryhtyi IOT:n istunnon aikana, mutta myös se, missä tapauksissa ja miksi päätöslauselmaa ei esitetty;

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Euroopan neuvostolle sekä kaikkien tässä päätöslauselmassa mainittujen valtioiden hallituksille. |
| --- | --- |

31.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Euroopan neuvostolle sekä kaikkien tässä päätöslauselmassa mainittujen valtioiden hallituksille.

---

(1)  EUVL C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(2)  P5_TA(2003)0375.

(3)  P5_TA(2004)0037.

(4)  Tilanne miehitetyssä Palestiinassa (2003/3), ihmisoikeudet miehitetyllä Syyrian Golanilla (2003/5), kysymys ihmisoikeusloukkauksista miehitetyillä arabialueilla, mukaan luettuna Palestiina (2003/6), Israelin siirtokunnat miehitetyillä arabialueilla (2003/7), Israelissa pidätettyjen libanonilaisten ihmisoikeustilanne (2003/8).

(5)  EUVL L 150, 18.6.2003, s. 67.

(6)  P5_TA(2003)0599.

P5_TA(2004)0080

Luokituslaitokset

Euroopan parlamentin päätöslauselma luottoluokituslaitosten asemasta ja menetelmistä (2003/2081(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon IOSCO:n (1) periaatejulistuksen luottoluokituslaitosten toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IOSCO:n (1) periaatejulistuksen luottoluokituslaitosten toiminnasta,

| — | ottaa huomioon rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ja erityisesti arvopapereista julkistettavasta esitteestä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY (2), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden väärinkäytöstä 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY (3) ja direktiivin 2003/6/EY täytäntöönpanosta sijoitussuositusten asianmukaisen esittämisen ja eturistiriitoja koskevien tietojen julkistamisen osalta 22 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission direktiivin 2003/125/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ja erityisesti arvopapereista julkistettavasta esitteestä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY (2), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden väärinkäytöstä 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY (3) ja direktiivin 2003/6/EY täytäntöönpanosta sijoitussuositusten asianmukaisen esittämisen ja eturistiriitoja koskevien tietojen julkistamisen osalta 22 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission direktiivin 2003/125/EY (4),

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitean SEC:n 4. kesäkuuta 2003 antaman periaateasiakirjan ”Rating Agencies and the Use of Credit Ratings Under the Federal Securities Laws”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitean SEC:n 4. kesäkuuta 2003 antaman periaateasiakirjan ”Rating Agencies and the Use of Credit Ratings Under the Federal Securities Laws”,

| — | ottaa huomioon Financial Stability Forumin esittämät kommentit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Financial Stability Forumin esittämät kommentit,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0040/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0040/2004),

| A. | ottaa huomioon, että luokituslaitokset ovat yleensä ottaen saavuttaneet mainetta vastuullisina ja mielipiteistä riippumattomina laitoksina, jotka arvioivat tehokkaasti luotonottajien luottokelpoisuutta rahoitusmarkkinoilla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että luokituslaitokset ovat yleensä ottaen saavuttaneet mainetta vastuullisina ja mielipiteistä riippumattomina laitoksina, jotka arvioivat tehokkaasti luotonottajien luottokelpoisuutta rahoitusmarkkinoilla,

| B. | ottaa huomioon, että joissakin erityistapauksissa luokituslaitoksia on arvosteltu epäasianmukaisista luokituksista tai markkinoiden epävakauden lisäämisestä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että joissakin erityistapauksissa luokituslaitoksia on arvosteltu epäasianmukaisista luokituksista tai markkinoiden epävakauden lisäämisestä,

| C. | ottaa huomioon, että luokitusala on voimakkaasti keskittynyt sekä maailmanlaajuisesti että paikallisesti, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että luokitusala on voimakkaasti keskittynyt sekä maailmanlaajuisesti että paikallisesti,

| D. | ottaa huomioon, että mahdollisia eturistiriitoja on havaittu niin palkkion määräytymisperusteiden, sisäpiiritietoihin pääsyn kuin luokituslaitosten sivuliiketoimienkin suhteen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että mahdollisia eturistiriitoja on havaittu niin palkkion määräytymisperusteiden, sisäpiiritietoihin pääsyn kuin luokituslaitosten sivuliiketoimienkin suhteen,

| E. | ottaa huomioon, että luokituslaitosten omistajuus ja liiketoiminnan painopiste ovat keskittyneet voimakkaasti Yhdysvaltoihin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että luokituslaitosten omistajuus ja liiketoiminnan painopiste ovat keskittyneet voimakkaasti Yhdysvaltoihin,

| F. | ottaa huomioon, että USA:n sääntelyviranomainen (SEC) on nimennyt tietyt laitokset kansallisesti hyväksytyiksi tilastoluokitusorganisaatioiksi (NRSRO) ja asettanut laitokset arvojärjestykseen, millä on sääntelyn kannalta vakavia seurauksia ja protektionistisia vivahteita, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että USA:n sääntelyviranomainen (SEC) on nimennyt tietyt laitokset kansallisesti hyväksytyiksi tilastoluokitusorganisaatioiksi (NRSRO) ja asettanut laitokset arvojärjestykseen, millä on sääntelyn kannalta vakavia seurauksia ja protektionistisia vivahteita,

| G. | ottaa huomioon, että sijoitusluokituksen ja keinotteluluokituksen välisellä erotuksella on seurauksia vain, jos suosituksen antaja on NRSRO, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sijoitusluokituksen ja keinotteluluokituksen välisellä erotuksella on seurauksia vain, jos suosituksen antaja on NRSRO,

| H. | ottaa huomioon, että SEC:n ei virallisesti tarvitse soveltaa mitään kriteerejä nimetessään laitoksia NRSRO:ksi, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että SEC:n ei virallisesti tarvitse soveltaa mitään kriteerejä nimetessään laitoksia NRSRO:ksi,

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa ei ole olemassa SEC:n kaltaista sääntelyviranomaista, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa ei ole olemassa SEC:n kaltaista sääntelyviranomaista,

| J. | katsoo, että Euroopan pääomamarkkinat joutuvat tulevaisuudessa käyttämään yhä enemmän luokituksia liiketoimia ja sääntelyä koskevissa asioissa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että Euroopan pääomamarkkinat joutuvat tulevaisuudessa käyttämään yhä enemmän luokituksia liiketoimia ja sääntelyä koskevissa asioissa,

| K. | ottaa huomioon, että muihin kuin taloudellisiin kriteereihin, esimerkiksi eettisiin, sosiaalisiin tai ympäristöä koskeviin kriteereihin, perustuvia luokituksia tekeviä laitoksia on yhä enemmän; ottaa huomioon, että tällaiset luokitukset vaikuttavat todennäköisesti kasvavassa määrin yksityisten ja ammattisijoittajien investointipäätöksiin, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että muihin kuin taloudellisiin kriteereihin, esimerkiksi eettisiin, sosiaalisiin tai ympäristöä koskeviin kriteereihin, perustuvia luokituksia tekeviä laitoksia on yhä enemmän; ottaa huomioon, että tällaiset luokitukset vaikuttavat todennäköisesti kasvavassa määrin yksityisten ja ammattisijoittajien investointipäätöksiin,

| L. | ottaa huomioon, että luokitus on jatkuva arviointiprosessi, jossa luotonottajien luokitusta muutetaan joko ylös- tai alaspäin, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että luokitus on jatkuva arviointiprosessi, jossa luotonottajien luokitusta muutetaan joko ylös- tai alaspäin,

| M. | ottaa huomioon, että alentuneeseen luokitukseen liittyy sekä sääntelyllisiä seurauksia (arvopaperit eivät enää kelpaa yhteisösijoittajien salkkuihin) että rahallisia seurauksia (lisävakuuksien asettaminen, korkotyypin muuttaminen tai velan takaisinmaksun nopeuttaminen), |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että alentuneeseen luokitukseen liittyy sekä sääntelyllisiä seurauksia (arvopaperit eivät enää kelpaa yhteisösijoittajien salkkuihin) että rahallisia seurauksia (lisävakuuksien asettaminen, korkotyypin muuttaminen tai velan takaisinmaksun nopeuttaminen),

| N. | ottaa huomioon, että kaikki parlamentin 24. marraskuuta 2003 järjestämässä julkisessa kuulemisessa kuullut, julkista sääntelyviranomaista lukuun ottamatta, katsoivat, ettei sääntelyä tarvita ja että se voi olla haitallista; katsoo, että parlamentin kuultaviksi kutsumat eivät kuitenkaan muodosta tilastollisesti valvottua ja puolueetonta satunnaisotosta markkinaosapuolista, ja että eräät kuullut henkilöt ovat saattaneet olla puolueellisia siksi, että laitoksilla itsellään on voimakas vaikutus markkinamielipiteeseen, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kaikki parlamentin 24. marraskuuta 2003 järjestämässä julkisessa kuulemisessa kuullut, julkista sääntelyviranomaista lukuun ottamatta, katsoivat, ettei sääntelyä tarvita ja että se voi olla haitallista; katsoo, että parlamentin kuultaviksi kutsumat eivät kuitenkaan muodosta tilastollisesti valvottua ja puolueetonta satunnaisotosta markkinaosapuolista, ja että eräät kuullut henkilöt ovat saattaneet olla puolueellisia siksi, että laitoksilla itsellään on voimakas vaikutus markkinamielipiteeseen,

| 1. | tunnustaa luottolaitosten suorittaman luotonottajien luottokelpoisuuden arvioinnin hyödyllisyyden liikkeeseenlaskijoille, sijoittajille ja sääntelyviranomaisille ja niiden merkityksen muihin kuin taloudellisiin kriteereihin verrattuna, mutta tunnustaa myös riskit, joita liittyy näin voimakkaaseen riippuvuuteen tällaisista arvioista; |
| --- | --- |

1.

tunnustaa luottolaitosten suorittaman luotonottajien luottokelpoisuuden arvioinnin hyödyllisyyden liikkeeseenlaskijoille, sijoittajille ja sääntelyviranomaisille ja niiden merkityksen muihin kuin taloudellisiin kriteereihin verrattuna, mutta tunnustaa myös riskit, joita liittyy näin voimakkaaseen riippuvuuteen tällaisista arvioista;

| 2. | tunnustaa luokituslaitosten pääomakustannuksia alentavan roolin niiden kaventaessa markkinaosapuolten välistä tietokuilua ja parantaessa velanmaksua koskevaa varmuuden tunnetta; |
| --- | --- |

2.

tunnustaa luokituslaitosten pääomakustannuksia alentavan roolin niiden kaventaessa markkinaosapuolten välistä tietokuilua ja parantaessa velanmaksua koskevaa varmuuden tunnetta;

| 3. | toteaa, etteivät yksittäiset, erityisesti petoksista johtuvat, epäonnistumiset itsessään ole osoitus luottoluokituslaitoksen epäonnistumisesta, sillä luokitukset kuvastavat maksuvaikeuksien mahdollisuutta tai todennäköisyyttä; katsoo, että järjestelmän voidaan todeta epäonnistuneen ainoastaan, jos maksuvaikeustapausten määrä eroaa huomattavasti kyseiselle luokitukselle tyypillisistä ominaisuuksista tai jos perusteet petosepäilyksille tietyissä räikeissä tapauksissa ovat niin ilmeisiä, että niitä ei voi jättää huomiotta; |
| --- | --- |

3.

toteaa, etteivät yksittäiset, erityisesti petoksista johtuvat, epäonnistumiset itsessään ole osoitus luottoluokituslaitoksen epäonnistumisesta, sillä luokitukset kuvastavat maksuvaikeuksien mahdollisuutta tai todennäköisyyttä; katsoo, että järjestelmän voidaan todeta epäonnistuneen ainoastaan, jos maksuvaikeustapausten määrä eroaa huomattavasti kyseiselle luokitukselle tyypillisistä ominaisuuksista tai jos perusteet petosepäilyksille tietyissä räikeissä tapauksissa ovat niin ilmeisiä, että niitä ei voi jättää huomiotta;

| 4. | seuraa mielenkiinnolla USA:n viranomaisten käynnistämää luokituslaitosten toiminnan kriittistä arviointia etenkin Enron-yhtiön konkurssin yhteydessä; |
| --- | --- |

4.

seuraa mielenkiinnolla USA:n viranomaisten käynnistämää luokituslaitosten toiminnan kriittistä arviointia etenkin Enron-yhtiön konkurssin yhteydessä;

| 5. | kehottaa komissiota toteuttamaan tarpeelliset toimet ja erityisesti kustannus-hyötyanalyysin arvioidakseen, miten Euroopan pääomamarkkinoihin vaikuttaa se, jos Euroopan arvopaperimarkkinoiden valvojien komitean (CERS) yhteyteen perustetaan eurooppalainen rekisteröintijärjestelmä, jonka tehtävänä on rekisteröidä Euroopan luokituslaitoksia, jotka toimivat täsmällisten ja julkisesti esitettyjen vaatimusten, kuten markkinaosapuolten luottamuksen, objektiivisuuden, riippumattomuuden, henkilöstön asiantuntemuksen, riittävän rahoituksen, eturistiriitojen tunnistamiseen ja torjumiseen liittyvien asianmukaisten menettelyjen ja toiminnan avoimuuden mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä komissiota säilyttämään läheiset suhteet muihin arvopaperimarkkinavalvojiin ja arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisten kansainväliseen yhteistyöjärjestöön (IOSCO), jotta varmistetaan tämän alan yhtenäinen kehitys; kehottaa lisäksi komissiota raportoimaan asian etenemisestä parlamentille 31. heinäkuuta 2005 mennessä ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota toteuttamaan tarpeelliset toimet ja erityisesti kustannus-hyötyanalyysin arvioidakseen, miten Euroopan pääomamarkkinoihin vaikuttaa se, jos Euroopan arvopaperimarkkinoiden valvojien komitean (CERS) yhteyteen perustetaan eurooppalainen rekisteröintijärjestelmä, jonka tehtävänä on rekisteröidä Euroopan luokituslaitoksia, jotka toimivat täsmällisten ja julkisesti esitettyjen vaatimusten, kuten markkinaosapuolten luottamuksen, objektiivisuuden, riippumattomuuden, henkilöstön asiantuntemuksen, riittävän rahoituksen, eturistiriitojen tunnistamiseen ja torjumiseen liittyvien asianmukaisten menettelyjen ja toiminnan avoimuuden mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä komissiota säilyttämään läheiset suhteet muihin arvopaperimarkkinavalvojiin ja arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisten kansainväliseen yhteistyöjärjestöön (IOSCO), jotta varmistetaan tämän alan yhtenäinen kehitys; kehottaa lisäksi komissiota raportoimaan asian etenemisestä parlamentille 31. heinäkuuta 2005 mennessä ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin;

| 6. | kehottaa komissiota ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteaa (CESR) pitämään yllä läheisiä suhteita USA:n viranomaisiin näiden suorittaman tutkimuksen ja sen tulosten osalta sekä ilmoittamaan parlamentille USA:ssa päätetyistä sääntelytoimenpiteistä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteaa (CESR) pitämään yllä läheisiä suhteita USA:n viranomaisiin näiden suorittaman tutkimuksen ja sen tulosten osalta sekä ilmoittamaan parlamentille USA:ssa päätetyistä sääntelytoimenpiteistä;

| 7. | vaatii sellaisten Euroopassa toimivien luottoluokituslaitosten tukemista, jotka ottavat tällä hetkellä olemassa olevia laitoksia paremmin huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityispiirteet ja -tarpeet; |
| --- | --- |

7.

vaatii sellaisten Euroopassa toimivien luottoluokituslaitosten tukemista, jotka ottavat tällä hetkellä olemassa olevia laitoksia paremmin huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityispiirteet ja -tarpeet;

| 8. | katsoo, että erikoistuminen vain tietylle markkinasektorille tai ainoastaan luokiteltujen yritysten tiettyihin ominaisuuksiin ei saa estää viranomaisia kohtelemasta tiettyä laitosta tasavertaisesti laaja-alaisempien laitosten kanssa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että erikoistuminen vain tietylle markkinasektorille tai ainoastaan luokiteltujen yritysten tiettyihin ominaisuuksiin ei saa estää viranomaisia kohtelemasta tiettyä laitosta tasavertaisesti laaja-alaisempien laitosten kanssa;

| 9. | pyytää, että komissio, CESR ja Euroopan pankkikomitea (EBC) antavat rahoituspalveluja käsittelevän foorumin johtopäätösten, IOSCO:n luottoluokituslaitoksia koskevan raportin sekä Yhdysvaltain arvopaperiviranomaisen kokemusten ja luottoluokituslaitoshyväksyntää koskevan uudistuksen perusteella suositukset, jotka koskevat kriteereitä luottoluokituslaitosten toiminnan avoimuuden lisäämiseksi ja tarvetta tarkistaa sääntelymekanismi 31. heinäkuuta 2005 mennessä ja tietyin väliajoin sen jälkeen; |
| --- | --- |

9.

pyytää, että komissio, CESR ja Euroopan pankkikomitea (EBC) antavat rahoituspalveluja käsittelevän foorumin johtopäätösten, IOSCO:n luottoluokituslaitoksia koskevan raportin sekä Yhdysvaltain arvopaperiviranomaisen kokemusten ja luottoluokituslaitoshyväksyntää koskevan uudistuksen perusteella suositukset, jotka koskevat kriteereitä luottoluokituslaitosten toiminnan avoimuuden lisäämiseksi ja tarvetta tarkistaa sääntelymekanismi 31. heinäkuuta 2005 mennessä ja tietyin väliajoin sen jälkeen;

| 10. | katsoo, että vastuuvelvollisuus, ottaen huomioon luottoluokituslaitosten yleisesti hyödylliset tavoitteet, on tärkeä päämäärä ja että laitosten olisi sitouduttava raportoimaan toiminnastaan vuosittain sekä antamaan selvitys taloudellisesta tuloksestaan ainoastaan siltä osin kuin se koskee luokitustoimintaa; katsoo lisäksi IOSCO:n raportissa esitettyjen periaatteiden mukaisesti, että luottoluokituslaitokset olisi kutsuttava keskustelemaan vapaaehtoisen ammatillisen elimen perustamisesta, joka määrittelisi parhaat käytännöt, edistäisi koulutusta ja tarjoaisi välimies- ja sovittelumenettelyn niille arvopaperien liikkeeseenlaskijoille ja sijoittajille, jotka eivät ole tyytyväisiä luottoluokituslaitoksen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vastuuvelvollisuus, ottaen huomioon luottoluokituslaitosten yleisesti hyödylliset tavoitteet, on tärkeä päämäärä ja että laitosten olisi sitouduttava raportoimaan toiminnastaan vuosittain sekä antamaan selvitys taloudellisesta tuloksestaan ainoastaan siltä osin kuin se koskee luokitustoimintaa; katsoo lisäksi IOSCO:n raportissa esitettyjen periaatteiden mukaisesti, että luottoluokituslaitokset olisi kutsuttava keskustelemaan vapaaehtoisen ammatillisen elimen perustamisesta, joka määrittelisi parhaat käytännöt, edistäisi koulutusta ja tarjoaisi välimies- ja sovittelumenettelyn niille arvopaperien liikkeeseenlaskijoille ja sijoittajille, jotka eivät ole tyytyväisiä luottoluokituslaitoksen päätöksentekoon;

| 11. | katsoo, että laitoksilla on velvollisuus ilmoittaa markkinoille kaikista niiden mahdollisesti kohtaamista tilaamattomista luokituksista ja olla valmis toimittamaan markkinoille pyynnöstä perinpohjainen selvitys samaa luottoa tai luokiteltua yritystä koskevien tilaamattomien ja myöhemmin tilattujen luokitusten välisistä eroista, jos kyseisiä eroja esiintyy; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että laitoksilla on velvollisuus ilmoittaa markkinoille kaikista niiden mahdollisesti kohtaamista tilaamattomista luokituksista ja olla valmis toimittamaan markkinoille pyynnöstä perinpohjainen selvitys samaa luottoa tai luokiteltua yritystä koskevien tilaamattomien ja myöhemmin tilattujen luokitusten välisistä eroista, jos kyseisiä eroja esiintyy;

| 12. | kieltäytyy päättäväisesti hyväksymästä pyrkimyksiä puuttua sääntelyn keinoin luokituslaitosten luokituksilla tai muilla lausunnoilla ilmaisemien mielipiteiden sisältöön arvioinnin kohteena olevan luotonottajan luottokelpoisuuden tai kyseisten luokitusten julkaisuajankohdan suhteen; korostaa, että luokituslaitoksilla on oltava täydellinen ilmaisunvapaus ja että niiden on oltava poliittisista tai liike-elämän tahoista riippumattomia; |
| --- | --- |

12.

kieltäytyy päättäväisesti hyväksymästä pyrkimyksiä puuttua sääntelyn keinoin luokituslaitosten luokituksilla tai muilla lausunnoilla ilmaisemien mielipiteiden sisältöön arvioinnin kohteena olevan luotonottajan luottokelpoisuuden tai kyseisten luokitusten julkaisuajankohdan suhteen; korostaa, että luokituslaitoksilla on oltava täydellinen ilmaisunvapaus ja että niiden on oltava poliittisista tai liike-elämän tahoista riippumattomia;

| 13. | myöntää, että voi olla vaikea vetää rajaa menettelyä koskevien sääntöjen ja sisältöä ja arviota koskevien sääntöjen välille, ja katsoo, että tämä on merkittävä huomioon otettava argumentti kaikenlaisten sääntelyratkaisujen etsimisessä; toteaa lisäksi, että valtioiden velat luokitetaan ja että sääntelyviranomaisten hallinnollisia vaatimuksia voidaan hyödyntää epäsuorassa painostuksessa korkeampien luokitusten saamiseksi valtioiden veloille; |
| --- | --- |

13.

myöntää, että voi olla vaikea vetää rajaa menettelyä koskevien sääntöjen ja sisältöä ja arviota koskevien sääntöjen välille, ja katsoo, että tämä on merkittävä huomioon otettava argumentti kaikenlaisten sääntelyratkaisujen etsimisessä; toteaa lisäksi, että valtioiden velat luokitetaan ja että sääntelyviranomaisten hallinnollisia vaatimuksia voidaan hyödyntää epäsuorassa painostuksessa korkeampien luokitusten saamiseksi valtioiden veloille;

| 14. | katsoo, että liikkeeseenlaskijoiden tai muiden luottonsa luokiteltavaksi haluavien tahojen on oltava velvollisia toimittamaan säännöllisesti luokituslaitoksille kaikki asiaankuuluvat tiedot sekä vastaamaan myönteisesti laitosten esittämiin pyyntöihin markkinoiden avoimuuden nimissä; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että liikkeeseenlaskijoiden tai muiden luottonsa luokiteltavaksi haluavien tahojen on oltava velvollisia toimittamaan säännöllisesti luokituslaitoksille kaikki asiaankuuluvat tiedot sekä vastaamaan myönteisesti laitosten esittämiin pyyntöihin markkinoiden avoimuuden nimissä;

| 15. | katsoo, että laitoksilla on oltava vastaava avoimuusvelvollisuus menetelmien, sovellettavien mallien ja laitosten ja liikkeeseenlaskijoiden välisten palkkionmaksusuhteiden luonteen suhteen; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että laitoksilla on oltava vastaava avoimuusvelvollisuus menetelmien, sovellettavien mallien ja laitosten ja liikkeeseenlaskijoiden välisten palkkionmaksusuhteiden luonteen suhteen;

| 16. | katsoo, että luokitusten käyttäjillä niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla on oltava velvollisuus käyttää luokituksia rahoitusmarkkinoiden vakauden huomioon ottavalla tavalla ja ilmoittaa erityisesti luottosopimuksiin sisällytetyistä luokitushälyttimistä kyseisten lausekkeiden raukeamisen uhalla; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että luokitusten käyttäjillä niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla on oltava velvollisuus käyttää luokituksia rahoitusmarkkinoiden vakauden huomioon ottavalla tavalla ja ilmoittaa erityisesti luottosopimuksiin sisällytetyistä luokitushälyttimistä kyseisten lausekkeiden raukeamisen uhalla;

| 17. | pyytää Euroopan unionin kilpailuviranomaisia tutkimaan luokitusalalla vallitsevan markkinoiden keskittymistilanteen ja miettimään, onko sen perusteella näyttöä oligopolista; |
| --- | --- |

17.

pyytää Euroopan unionin kilpailuviranomaisia tutkimaan luokitusalalla vallitsevan markkinoiden keskittymistilanteen ja miettimään, onko sen perusteella näyttöä oligopolista;

| 18. | kehottaa komissiota antamaan 31. heinäkuuta 2005 mennessä arvion tarpeesta laatia asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia tässä päätöslauselmassa mainittujen kysymysten ratkaisemiseksi ja varmistamaan, että annettavat määräykset sopivat yhteen niiden ehtojen kanssa, jotka koskevat luottoluokituslaitosten tunnustamista pankkien ja arvopaperiyritysten pääomavaatimusten tarkistamista koskevassa komission yksikköjen 1. heinäkuuta 2003 päivätyssä kuulemisasiakirjassa (Basel II); |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota antamaan 31. heinäkuuta 2005 mennessä arvion tarpeesta laatia asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia tässä päätöslauselmassa mainittujen kysymysten ratkaisemiseksi ja varmistamaan, että annettavat määräykset sopivat yhteen niiden ehtojen kanssa, jotka koskevat luottoluokituslaitosten tunnustamista pankkien ja arvopaperiyritysten pääomavaatimusten tarkistamista koskevassa komission yksikköjen 1. heinäkuuta 2003 päivätyssä kuulemisasiakirjassa (Basel II);

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitealle (SEC) ja arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisten kansainväliselle yhteistyöjärjestölle (IOSCO). |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitealle (SEC) ja arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisten kansainväliselle yhteistyöjärjestölle (IOSCO).

---

(1)  Arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisten kansainvälinen yhteistyöjärjestö.

(2)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.

(3)  EUVL L 96, 12.4.2003, s. 16.

(4)  EUVL L 339, 24.12.2003, s. 73.

P5_TA(2004)0081

Yritysten ja valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistaminen kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava” (KOM(2003) 326 - 2003/2158(INI)) ja komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan yhteisön yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Komission lähestymistapa yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa” (KOM(2003) 267 - 2003/2158(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 326), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 326),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 267),

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2002 antamansa päätöslauselman kaupankäynnistä ja kehityksestä köyhyyden poistamisen ja elintarviketurvallisuuden kannalta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2002 antamansa päätöslauselman kaupankäynnistä ja kehityksestä köyhyyden poistamisen ja elintarviketurvallisuuden kannalta (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0015/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0015/2004),

| A. | ottaa huomioon, että 1980-luvun alussa kehitysmaiden talouskehityksen mallissa siirryttiin valtion johtavasta asemasta talouden ja markkinoiden suunnittelussa malliin, joka perustuu vapauttamiseen, kilpailuun ja kaupan rajoitusten poistamiseen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 1980-luvun alussa kehitysmaiden talouskehityksen mallissa siirryttiin valtion johtavasta asemasta talouden ja markkinoiden suunnittelussa malliin, joka perustuu vapauttamiseen, kilpailuun ja kaupan rajoitusten poistamiseen,

| B. | ottaa huomioon, että kansainväliset rahoittajatahot ja Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahaston ja myös Euroopan unionin politiikka tukivat tätä paradigman muutosta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansainväliset rahoittajatahot ja Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahaston ja myös Euroopan unionin politiikka tukivat tätä paradigman muutosta,

| C. | ottaa huomioon, että Bretton Woodsin toimielimet ja rahoittajavaltiot ovat toteuttaneet 1980-luvun alusta lähtien talouden vapauttamiseen perustuvia rakennesopeutusohjelmia, joiden tavoitteena oli valtion vetäytyminen taloudesta ja paremman hallinnoinnin käyttöönotto asianomaisilla talouden aloilla, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Bretton Woodsin toimielimet ja rahoittajavaltiot ovat toteuttaneet 1980-luvun alusta lähtien talouden vapauttamiseen perustuvia rakennesopeutusohjelmia, joiden tavoitteena oli valtion vetäytyminen taloudesta ja paremman hallinnoinnin käyttöönotto asianomaisilla talouden aloilla,

| D. | katsoo, että köyhyyden vähentäminen on ylivoimaisesti tärkein EU:n kehitysyhteistyön tavoitteista, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että köyhyyden vähentäminen on ylivoimaisesti tärkein EU:n kehitysyhteistyön tavoitteista,

| E. | ottaa huomioon, että valtionyhtiöiden uudistaminen on vapauttamisprosessin keskeinen osa ja että taloudellinen tehokkuus edellyttää, että kaikki käytettävissä olevat voimavarat käytetään näiden yhtiöiden toiminnan tuloksellisuuden parantamiseen, jotta voidaan nostaa niiden arvoa ja siten myötävaikuttaa sopivalla tavalla köyhyyden vähentämiseen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että valtionyhtiöiden uudistaminen on vapauttamisprosessin keskeinen osa ja että taloudellinen tehokkuus edellyttää, että kaikki käytettävissä olevat voimavarat käytetään näiden yhtiöiden toiminnan tuloksellisuuden parantamiseen, jotta voidaan nostaa niiden arvoa ja siten myötävaikuttaa sopivalla tavalla köyhyyden vähentämiseen,

| F. | ottaa huomioon, että kehitysmaiden kokemukset vapauttamisesta, rakennesopeutusohjelmista sekä valtionyhtiöiden uudistamisesta ja yksityistämisestä myös niiden taloudellisten seurausten suhteen poikkeavat toisistaan huomattavasti siten, että yhtäällä positiiviset näkökohdat ovat merkittävämpiä ja toisaalla negatiiviset, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kehitysmaiden kokemukset vapauttamisesta, rakennesopeutusohjelmista sekä valtionyhtiöiden uudistamisesta ja yksityistämisestä myös niiden taloudellisten seurausten suhteen poikkeavat toisistaan huomattavasti siten, että yhtäällä positiiviset näkökohdat ovat merkittävämpiä ja toisaalla negatiiviset,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin kehitysyhteistyö kattaa yksityissektorin ja että yksittäisiin alueellisiin ohjelmiin kuuluu merkittäviä yksityissektoria koskevia toimia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin kehitysyhteistyö kattaa yksityissektorin ja että yksittäisiin alueellisiin ohjelmiin kuuluu merkittäviä yksityissektoria koskevia toimia,

| H. | ottaa huomioon, että Cotonoun kumppanuussopimuksella yksityissektori otetaan AKT:n ja EU:n yhteistyön toimijaksi ja yksityissektorin investoinnit ja kehittäminen todetaan siinä talouskehityksen keskeiseksi osaksi, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Cotonoun kumppanuussopimuksella yksityissektori otetaan AKT:n ja EU:n yhteistyön toimijaksi ja yksityissektorin investoinnit ja kehittäminen todetaan siinä talouskehityksen keskeiseksi osaksi,

| 1. | pitää myönteisinä komission tiedonantoja valtionyhtiöiden uudistamisesta kehitysmaissa ja komission lähestymistavasta kolmansien maiden yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisinä komission tiedonantoja valtionyhtiöiden uudistamisesta kehitysmaissa ja komission lähestymistavasta kolmansien maiden yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa;

| 2. | korostaa EY:n perustamissopimuksen 295 artiklan nojalla EU:n puolueettomuutta yritysten omistusmuotojen suhteen koskevaa vaatimusta, johon komission tiedonannossakin viitataan ja jonka vuoksi EU:n aktiivisen roolin valtionyhtiöiden uudistamisen tukemisessa on rajoituttava kehitysmaiden neuvontaan ja tukemiseen tässä asiassa tehtävissä päätöksissä ja kaikenlainen painostaminen on poissuljettu; |
| --- | --- |

2.

korostaa EY:n perustamissopimuksen 295 artiklan nojalla EU:n puolueettomuutta yritysten omistusmuotojen suhteen koskevaa vaatimusta, johon komission tiedonannossakin viitataan ja jonka vuoksi EU:n aktiivisen roolin valtionyhtiöiden uudistamisen tukemisessa on rajoituttava kehitysmaiden neuvontaan ja tukemiseen tässä asiassa tehtävissä päätöksissä ja kaikenlainen painostaminen on poissuljettu;

| 3. | pitää myönteisenä komission lähestymistapaa valtionyhtiöiden uudistamiseen, koska siinä ei peitellä prosessin monimutkaisuutta eikä epävarmuutta, erityisesti ristiriitoja, joita yksityistämistoimista on aiheutunut palveluiden saatavuuden takaamiselle kaikille ja niiden edullisuuden turvaamiselle, mikä korostaa komission pyrkimystä puolueettomuuteen; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä komission lähestymistapaa valtionyhtiöiden uudistamiseen, koska siinä ei peitellä prosessin monimutkaisuutta eikä epävarmuutta, erityisesti ristiriitoja, joita yksityistämistoimista on aiheutunut palveluiden saatavuuden takaamiselle kaikille ja niiden edullisuuden turvaamiselle, mikä korostaa komission pyrkimystä puolueettomuuteen;

| 4. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa ei saisi missään tapauksessa rajoittua yksityistämistoimiin, vaan kussakin tapauksessa vaihtoehdot on arvioitava erikseen ja arvioinnin perusteella on päätettävä mahdollisimman puolueettomasti, millä tavoin uudistusta ryhdytään toteuttamaan; kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon, että kehitysmaissa on tärkeää, että yleishyödylliset palvelut ovat saatavilla kohtuuhintaan ja niiden saatavuutta olisi suojeltava yksityistämisen yhteydessä ottaen huomioon, että vesihuollolla, jätevesihuollolla, energiantoimituksilla, koulutuksella ja terveyspalveluilla on suuri merkitys perustarpeiden tyydyttämisessä; |
| --- | --- |

4.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että valtionyhtiöiden uudistaminen kehitysmaissa ei saisi missään tapauksessa rajoittua yksityistämistoimiin, vaan kussakin tapauksessa vaihtoehdot on arvioitava erikseen ja arvioinnin perusteella on päätettävä mahdollisimman puolueettomasti, millä tavoin uudistusta ryhdytään toteuttamaan; kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon, että kehitysmaissa on tärkeää, että yleishyödylliset palvelut ovat saatavilla kohtuuhintaan ja niiden saatavuutta olisi suojeltava yksityistämisen yhteydessä ottaen huomioon, että vesihuollolla, jätevesihuollolla, energiantoimituksilla, koulutuksella ja terveyspalveluilla on suuri merkitys perustarpeiden tyydyttämisessä;

| 5. | korostaa, että valtionyhtiöiden uudistamisen eri vaihtoehtoihin on suhtauduttava tasapuolisesti, ideologiset ennakkoluulot eivät saa estää puolueetonta arviointia ja että näin ollen valtionyhtiöiden uudistamiseen sopii monipuolinen ja käytännönläheinen strategia, joka perustuu eri vaihtoehtojen menestymiseen viime vuosina; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että valtionyhtiöiden uudistamisen eri vaihtoehtoihin on suhtauduttava tasapuolisesti, ideologiset ennakkoluulot eivät saa estää puolueetonta arviointia ja että näin ollen valtionyhtiöiden uudistamiseen sopii monipuolinen ja käytännönläheinen strategia, joka perustuu eri vaihtoehtojen menestymiseen viime vuosina;

| 6. | suosittaa, että komissio ryhtyy suosimaan sellaisia uudistus- ja yksityistämismalleja, joissa otetaan mukaan useita kotimaisia sijoittajia, sekä kiinnittää erityistä huomiota ”pieniin” hajautettuihin ratkaisuihin, jotka kehitysmaat itse muotoilevat ja joista hyötyvät pienet ja keskisuuret yritykset sekä mikroyritykset, jotka ovat olennainen osa kehitysmaiden talouskehitystä ja joiden osuus työpaikkojen luomisessa ja kansantulon kehittymisessä on merkittävä; katsoo, että sen sijaan ”suurilla” ratkaisuilla, joissa monikansallisten yritysten ja konsernien tavoitteena on valtionyhtiöiden ostaminen, voi olla kielteisiä sivuvaikutuksia, elleivät ne ole Kofi Annanin vuonna 1999 Maailman talousfoorumissa Davosissa alulle paneman Yhdistyneiden Kansakuntien Global Compact -hankkeen, monikansallisia yrityksiä koskevien OECD:n suuntaviivojen ja menettelysäännöistä eurooppalaisille kehitysmaissa toimiville yrityksille 15. tammikuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (2) mukaisia; |
| --- | --- |

6.

suosittaa, että komissio ryhtyy suosimaan sellaisia uudistus- ja yksityistämismalleja, joissa otetaan mukaan useita kotimaisia sijoittajia, sekä kiinnittää erityistä huomiota ”pieniin” hajautettuihin ratkaisuihin, jotka kehitysmaat itse muotoilevat ja joista hyötyvät pienet ja keskisuuret yritykset sekä mikroyritykset, jotka ovat olennainen osa kehitysmaiden talouskehitystä ja joiden osuus työpaikkojen luomisessa ja kansantulon kehittymisessä on merkittävä; katsoo, että sen sijaan ”suurilla” ratkaisuilla, joissa monikansallisten yritysten ja konsernien tavoitteena on valtionyhtiöiden ostaminen, voi olla kielteisiä sivuvaikutuksia, elleivät ne ole Kofi Annanin vuonna 1999 Maailman talousfoorumissa Davosissa alulle paneman Yhdistyneiden Kansakuntien Global Compact -hankkeen, monikansallisia yrityksiä koskevien OECD:n suuntaviivojen ja menettelysäännöistä eurooppalaisille kehitysmaissa toimiville yrityksille 15. tammikuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (2) mukaisia;

| 7. | on vakuuttunut, että valtionyhtiöiden yksityistäminen ei saa olla itsetarkoitus vaan että etusija on annettava köyhyyden torjumiselle parantamalla peruspalvelujen tarjontaa väestölle ja maan kansantalouden tilannetta myös luomalla todellisia, toisin sanoen taloudellisesti kestäviä, työpaikkoja, minkä edellytyksenä on yritysten taloudellisen tilanteen kestävä paraneminen, ja muistuttaa, että nykyaikaisten julkisten palvelujen yhdistäminen yksityisiin yrityksiin voi olla käypä menetelmä ja että yksityistäminen ei saa johtaa valtion monopolin korvaamiseen yksityisellä monopolilla, pitäen mielessä että mahdollisuuksia yksityisiin investointeihin lisäävä johdonmukainen strategia on olennainen osatekijä kehitysmallien onnistumista; |
| --- | --- |

7.

on vakuuttunut, että valtionyhtiöiden yksityistäminen ei saa olla itsetarkoitus vaan että etusija on annettava köyhyyden torjumiselle parantamalla peruspalvelujen tarjontaa väestölle ja maan kansantalouden tilannetta myös luomalla todellisia, toisin sanoen taloudellisesti kestäviä, työpaikkoja, minkä edellytyksenä on yritysten taloudellisen tilanteen kestävä paraneminen, ja muistuttaa, että nykyaikaisten julkisten palvelujen yhdistäminen yksityisiin yrityksiin voi olla käypä menetelmä ja että yksityistäminen ei saa johtaa valtion monopolin korvaamiseen yksityisellä monopolilla, pitäen mielessä että mahdollisuuksia yksityisiin investointeihin lisäävä johdonmukainen strategia on olennainen osatekijä kehitysmallien onnistumista;

| 8. | tunnustaa monikansallisten yhtiöiden (Trans National Corporations, TNC) hallitsevan aseman monenvälisissä kauppasuhteissa (ne vastaavat 70 prosentista maailmankauppaa) ja sen, että 200 suurimman monikansallisen yhtiön yhteenlaskettu liikevaihto on suurempi kuin neljäsosa koko maailman taloudesta eli noin 28,3 prosenttia maailman BKT:stä, ja pahoittelee, että poliittiset päätöksentekijät eivät tunnusta sitä tärkeää roolia, joka niillä voisi olla; |
| --- | --- |

8.

tunnustaa monikansallisten yhtiöiden (Trans National Corporations, TNC) hallitsevan aseman monenvälisissä kauppasuhteissa (ne vastaavat 70 prosentista maailmankauppaa) ja sen, että 200 suurimman monikansallisen yhtiön yhteenlaskettu liikevaihto on suurempi kuin neljäsosa koko maailman taloudesta eli noin 28,3 prosenttia maailman BKT:stä, ja pahoittelee, että poliittiset päätöksentekijät eivät tunnusta sitä tärkeää roolia, joka niillä voisi olla;

| 9. | muistuttaa, että Roomassa äskettäin kokoontunut AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pyysi komissiota peruuttamaan vaatimuksensa, joiden mukaan vesihuolto olisi vapautettava kehitysmaissa, sekä GATS-sopimuksen että alueellisten ja kahdenvälisten sopimusten nojalla; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että Roomassa äskettäin kokoontunut AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pyysi komissiota peruuttamaan vaatimuksensa, joiden mukaan vesihuolto olisi vapautettava kehitysmaissa, sekä GATS-sopimuksen että alueellisten ja kahdenvälisten sopimusten nojalla;

| 10. | toteaa, että markkinataloudet luottavat laajaan joukkoon markkinattomia laitoksia, joiden tehtävät ovat säänteleviä, vakauttavia ja laillistavia, ja katsoo, että valtion yleishyödyllisten laitosten taso, korruption vastaiset toimet ja parempi sääntely ovat kriittisen tärkeitä valtion pitkän aikavälin kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että markkinataloudet luottavat laajaan joukkoon markkinattomia laitoksia, joiden tehtävät ovat säänteleviä, vakauttavia ja laillistavia, ja katsoo, että valtion yleishyödyllisten laitosten taso, korruption vastaiset toimet ja parempi sääntely ovat kriittisen tärkeitä valtion pitkän aikavälin kehityksen kannalta;

| 11. | on ehdottomasti sitä mieltä, että tämän vuoksi - komission tiedonannon mukaisesti - yksityistäminen on sallittavissa vain jos tietyt edellytykset täyttyvät, etenkin jos hallitus asettaa selkeästi tavoitteet ja painopisteet, kaikkia vaihtoehtoja harkitaan, avoimuus taataan koko prosessin ajan, asianmukainen oikeudellinen kehys tarjotaan, taloussektoria uudistetaan samanaikaisesti ja jos uudistusprosessiin liitetään sopivat sosiaaliset suojatoimet ja otetaan huomioon kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen, etenkin ammattiliittojen ja kuluttajayhdistysten, kannat ja jos nämä järjestöt otetaan mukaan tehtävien päätösten valmisteluun ja seurantaan, ja katsoo, että uudistuksessa on noudatettava tiettyjä edellytyksiä, joita ovat erityisesti hallituksen selkeästi toteamat tavoitteet ja painopisteet, kaikkien vaihtoehtojen arviointi, avoimuus, asianmukainen oikeudellinen kehys ja sopivat sosiaaliset toimet, kansalaisyhteiskunnan kuuleminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

11.

on ehdottomasti sitä mieltä, että tämän vuoksi - komission tiedonannon mukaisesti - yksityistäminen on sallittavissa vain jos tietyt edellytykset täyttyvät, etenkin jos hallitus asettaa selkeästi tavoitteet ja painopisteet, kaikkia vaihtoehtoja harkitaan, avoimuus taataan koko prosessin ajan, asianmukainen oikeudellinen kehys tarjotaan, taloussektoria uudistetaan samanaikaisesti ja jos uudistusprosessiin liitetään sopivat sosiaaliset suojatoimet ja otetaan huomioon kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen, etenkin ammattiliittojen ja kuluttajayhdistysten, kannat ja jos nämä järjestöt otetaan mukaan tehtävien päätösten valmisteluun ja seurantaan, ja katsoo, että uudistuksessa on noudatettava tiettyjä edellytyksiä, joita ovat erityisesti hallituksen selkeästi toteamat tavoitteet ja painopisteet, kaikkien vaihtoehtojen arviointi, avoimuus, asianmukainen oikeudellinen kehys ja sopivat sosiaaliset toimet, kansalaisyhteiskunnan kuuleminen mukaan luettuna;

| 12. | uskoo, että yleishyödyllisten palvelujen johdon tulisi olla vastuussa julkisille elimille, riippumatta siitä, kuka ne omistaa; katsoo, että komission pitäisi avustaa sellaisten asianmukaisten julkisten tarkastusmekanismien kehittämisessä, jotka perustuvat riippumattoman sääntelyn ja julkisen vastuun periaatteille; |
| --- | --- |

12.

uskoo, että yleishyödyllisten palvelujen johdon tulisi olla vastuussa julkisille elimille, riippumatta siitä, kuka ne omistaa; katsoo, että komission pitäisi avustaa sellaisten asianmukaisten julkisten tarkastusmekanismien kehittämisessä, jotka perustuvat riippumattoman sääntelyn ja julkisen vastuun periaatteille;

| 13. | korostaa, että yleishyödyllisten palvelujen alalla kaikkien itsenäistyneiden kehitysmaiden historia 50 viime vuoden ajalta osoittaa, että ne ovat epäonnistuneet erityisesti vesi-, jätevesi- ja energiahuollon, koulutuksen ja terveyspalvelujen alalla, sillä näistä palveluista on huolehtinut pelkästään valtio, mikä on johtanut köyhyyden lisääntymiseen alueella ja koulutusmahdollisuuksien samoin kuin teollisen ja taloudellisen infrastruktuurin viivästymiseen; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että yleishyödyllisten palvelujen alalla kaikkien itsenäistyneiden kehitysmaiden historia 50 viime vuoden ajalta osoittaa, että ne ovat epäonnistuneet erityisesti vesi-, jätevesi- ja energiahuollon, koulutuksen ja terveyspalvelujen alalla, sillä näistä palveluista on huolehtinut pelkästään valtio, mikä on johtanut köyhyyden lisääntymiseen alueella ja koulutusmahdollisuuksien samoin kuin teollisen ja taloudellisen infrastruktuurin viivästymiseen;

| 14. | pyytää komissiota kannustamaan kehitysmaita tukemaan sekä kansallisia että kansainvälisiä yksityisiä investointeja kumppanuussuhteessa valtionyhtiöiden kanssa ja vahvistamaan kumppanuuksia, jotta selvitään tilanteista, joissa yksinään toimivilla valtionyhtiöillä ei ole investointikapasiteettia, teknistä kykyä eikä taitotietoa, kirjanpidon valvontaa ja rahoitustarkastusta, korruption torjunnan ja tuhlauksen ehkäisemisen valvontaa tai muita mekanismeja, joilla lisätään tuottavuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota kannustamaan kehitysmaita tukemaan sekä kansallisia että kansainvälisiä yksityisiä investointeja kumppanuussuhteessa valtionyhtiöiden kanssa ja vahvistamaan kumppanuuksia, jotta selvitään tilanteista, joissa yksinään toimivilla valtionyhtiöillä ei ole investointikapasiteettia, teknistä kykyä eikä taitotietoa, kirjanpidon valvontaa ja rahoitustarkastusta, korruption torjunnan ja tuhlauksen ehkäisemisen valvontaa tai muita mekanismeja, joilla lisätään tuottavuutta ja tehokkuutta;

| 15. | korostaa, että kehitysmaita olisi kannustettava luomaan oikeudelliset ja taloudelliset edellytykset perustaa osuustoiminnallisia yhteenliittymiä ja osaksi valtion omistamia ja sekaomistuksessa olevia yritysmuotoja, joilla olisi oltava myös mahdollisuus ottaa hoitaakseen valtionyhtiöiden tehtäviä; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että kehitysmaita olisi kannustettava luomaan oikeudelliset ja taloudelliset edellytykset perustaa osuustoiminnallisia yhteenliittymiä ja osaksi valtion omistamia ja sekaomistuksessa olevia yritysmuotoja, joilla olisi oltava myös mahdollisuus ottaa hoitaakseen valtionyhtiöiden tehtäviä;

| 16. | suosittelee erityisesti köyhyyden torjumisen vuoksi ryhtymään epävirallista sektoria tukeviin toimiin, joilla voidaan helpottaa kyseisen sektorin yritysten siirtymistä viralliselle sektorille; |
| --- | --- |

16.

suosittelee erityisesti köyhyyden torjumisen vuoksi ryhtymään epävirallista sektoria tukeviin toimiin, joilla voidaan helpottaa kyseisen sektorin yritysten siirtymistä viralliselle sektorille;

| 17. | korostaa, että komission on autettava kehitysmaita eriyttämään rahoitus- ja pankkialaansa, jotta voidaan myöntää myös pien- ja mikrolainoja, koska ne ovat usein edellytys pienten yritysten riippumattomuudelle ja kehitykselle; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että komission on autettava kehitysmaita eriyttämään rahoitus- ja pankkialaansa, jotta voidaan myöntää myös pien- ja mikrolainoja, koska ne ovat usein edellytys pienten yritysten riippumattomuudelle ja kehitykselle;

| 18. | huomauttaa, että tältä osin erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että naiset voivat saada pieniä ja mikrolainoja, koska heillä on merkittävä rooli paikallisessa talouselämässä; |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että tältä osin erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että naiset voivat saada pieniä ja mikrolainoja, koska heillä on merkittävä rooli paikallisessa talouselämässä;

| 19. | panee merkille yksityisen sektorin myönteisen roolin kolmansien maiden talouksien kehittämisessä ja köyhyyden torjunnassa; kannattaa ajatusta yhteisön tuen myöntämisestä kehitysmaiden liiketoiminnalle välittäjien kautta; |
| --- | --- |

19.

panee merkille yksityisen sektorin myönteisen roolin kolmansien maiden talouksien kehittämisessä ja köyhyyden torjunnassa; kannattaa ajatusta yhteisön tuen myöntämisestä kehitysmaiden liiketoiminnalle välittäjien kautta;

| 20. | toteaa samoin kuin komissio, että ”kehitysmaita on painostettu voimakkaasti jo joitakin vuosia uudistamaan valtionyhtiöitään”, ja on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että valtionyhtiöiden uudistuksissa on otettava huomioon valtioiden kapasiteetti ja resurssit, koska niiden on voitava pitää hallussaan kehitykseen tarvittavat välineet (energia sekä tarve hallita vesivaroja, satama- ja liikennejärjestelmiä jne.); |
| --- | --- |

20.

toteaa samoin kuin komissio, että ”kehitysmaita on painostettu voimakkaasti jo joitakin vuosia uudistamaan valtionyhtiöitään”, ja on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että valtionyhtiöiden uudistuksissa on otettava huomioon valtioiden kapasiteetti ja resurssit, koska niiden on voitava pitää hallussaan kehitykseen tarvittavat välineet (energia sekä tarve hallita vesivaroja, satama- ja liikennejärjestelmiä jne.);

| 21. | toteaa, että kolmansien maiden yrityssektoria olisi tuettava erityisesti seuraavilla aloilla: poliittinen vuoropuhelu, hyvä hallintotapa, toimielinten perustaminen ja neuvonta, pk-yritysten ja osuustoiminnallisten yritysmuotojen tukeminen tarjoamalla neuvontaa palvelujen, ammattitaidon ja yritysten modernisoinnin alalla, mikroyritysten tukeminen erityisesti helpottamalla julkisten hyödykkeiden ja lainojen saatavuutta; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että kolmansien maiden yrityssektoria olisi tuettava erityisesti seuraavilla aloilla: poliittinen vuoropuhelu, hyvä hallintotapa, toimielinten perustaminen ja neuvonta, pk-yritysten ja osuustoiminnallisten yritysmuotojen tukeminen tarjoamalla neuvontaa palvelujen, ammattitaidon ja yritysten modernisoinnin alalla, mikroyritysten tukeminen erityisesti helpottamalla julkisten hyödykkeiden ja lainojen saatavuutta;

| 22. | muistuttaa komissiota parlamentin useasti ilmaisemasta näkemyksestä, jonka mukaan ohjelmien selkeä määrittely ja niiden hyvä koordinointi on keskeisen tärkeää aidosti johdonmukaisen politiikan kannalta; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa komissiota parlamentin useasti ilmaisemasta näkemyksestä, jonka mukaan ohjelmien selkeä määrittely ja niiden hyvä koordinointi on keskeisen tärkeää aidosti johdonmukaisen politiikan kannalta;

| 23. | kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti tuestaan kehitysmaiden yleishyödyllisten palveluiden sektorille, kumppanuussektorille ja yksityissektorille, jotta parlamentti saa tilaisuuden ilmaista kantansa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti tuestaan kehitysmaiden yleishyödyllisten palveluiden sektorille, kumppanuussektorille ja yksityissektorille, jotta parlamentti saa tilaisuuden ilmaista kantansa;

| 24. | pyytää, että tällaisten eettisten investointikomiteoiden tehtäväksi annetaan yrityskehityshankkeiden tunnistaminen Offset-hankkeina, joihin nämä yhtiöt voivat investoida; katsoo, että näiden eettisten investointikomiteoiden olisi toimittava yhdessä kansalaisjärjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa, niin että hankkeet sidotaan paikallisten sosiaalisten, ympäristöä koskevien ja teollisten toimintavalmiuksien parantamiseen, mikä johtaa köyhyyden poistamiseen ja edesauttaa lisäksi puhtaan veden saantia ja saniteettipalvelujen saatavuutta sekä peruskoulutusta ja terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

24.

pyytää, että tällaisten eettisten investointikomiteoiden tehtäväksi annetaan yrityskehityshankkeiden tunnistaminen Offset-hankkeina, joihin nämä yhtiöt voivat investoida; katsoo, että näiden eettisten investointikomiteoiden olisi toimittava yhdessä kansalaisjärjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa, niin että hankkeet sidotaan paikallisten sosiaalisten, ympäristöä koskevien ja teollisten toimintavalmiuksien parantamiseen, mikä johtaa köyhyyden poistamiseen ja edesauttaa lisäksi puhtaan veden saantia ja saniteettipalvelujen saatavuutta sekä peruskoulutusta ja terveydenhuoltoa;

| 25. | pitää myönteisenä investointineuvotteluja koskevaa kantaa, jonka komissio on hyväksynyt äskettäisessä tiedonannossaan Dohan kehitysohjelman uudelleen käynnistämisestä (KOM(2003) 734), ja katsoo, että Euroopan unionin on otettava huomioon kehitysmaiden investointisopimuksiin liittyvät huolenaiheet sekä monenvälisissä, alueellisissa että kahdenvälisissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

25.

pitää myönteisenä investointineuvotteluja koskevaa kantaa, jonka komissio on hyväksynyt äskettäisessä tiedonannossaan Dohan kehitysohjelman uudelleen käynnistämisestä (KOM(2003) 734), ja katsoo, että Euroopan unionin on otettava huomioon kehitysmaiden investointisopimuksiin liittyvät huolenaiheet sekä monenvälisissä, alueellisissa että kahdenvälisissä neuvotteluissa;

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, AKT-EU-neuvostolle, Yhdistyneille Kansakunnille, Maailman kauppajärjestölle, Maailmanpankille ja Kansainväliselle valuuttarahastolle sekä Euroopan unionin kauppakamarille ja jäsenvaltioiden kauppakamareille EU:ssa. |
| --- | --- |

26.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, AKT-EU-neuvostolle, Yhdistyneille Kansakunnille, Maailman kauppajärjestölle, Maailmanpankille ja Kansainväliselle valuuttarahastolle sekä Euroopan unionin kauppakamarille ja jäsenvaltioiden kauppakamareille EU:ssa.

---

(1)  EUVL C 272 E, 13.11.2003, s. 277.

(2)  EYVL C 104, 14.4.1999, s. 180.

P5_TA(2004)0082

Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistymisestä (KOM(2003) 354 - C5-0410/2003 - 2003/2125(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kestävään tuotantoon siirtyminen - Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistyminen” (KOM(2003) 354), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kestävään tuotantoon siirtyminen - Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon edistyminen” (KOM(2003) 354),

| — | ottaa huomioon ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (1),

| — | ottaa huomioon tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (2) ja vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (2) ja vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön ja vetoomusvaliokunnan lausunnon (A5-0034/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön ja vetoomusvaliokunnan lausunnon (A5-0034/2004),

| A. | katsoo, että direktiivin 96/61/EY tavoitteiden täyttäminen on yksi tärkeimmistä edellytyksistä Euroopan teollisuuden hyville tuloksille ympäristöalalla, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että direktiivin 96/61/EY tavoitteiden täyttäminen on yksi tärkeimmistä edellytyksistä Euroopan teollisuuden hyville tuloksille ympäristöalalla,

| B. | katsoo, että direktiivi on Euroopan teollisuudelle sekä suuri haaste että suuri mahdollisuus, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että direktiivi on Euroopan teollisuudelle sekä suuri haaste että suuri mahdollisuus,

| C. | katsoo, että direktiivin tavoite voidaan saavuttaa vain siinä tapauksessa, että sen täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset toteuttavat kaikki tarvittavat ponnistelut, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että direktiivin tavoite voidaan saavuttaa vain siinä tapauksessa, että sen täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset toteuttavat kaikki tarvittavat ponnistelut,

| D. | katsoo, että muutamissa jäsenvaltioissa on esiintynyt viiveitä direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että muutamissa jäsenvaltioissa on esiintynyt viiveitä direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä,

| E. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden oli lokakuun 2003 loppuun mennessä vastattava kyselyyn ja kerrottava seikkaperäisesti, miten ne olivat panneet direktiivin täytäntöön, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden oli lokakuun 2003 loppuun mennessä vastattava kyselyyn ja kerrottava seikkaperäisesti, miten ne olivat panneet direktiivin täytäntöön,

| F. | ottaa huomioon, että direktiivin 96/61/EY mukaan olemassa olevien laitosten on oltava direktiivin vaatimusten mukaisia vasta 30. lokakuuta 2007 mennessä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että direktiivin 96/61/EY mukaan olemassa olevien laitosten on oltava direktiivin vaatimusten mukaisia vasta 30. lokakuuta 2007 mennessä,

| G. | ottaa huomioon, että unioniin liittyy toukokuussa 2004 kymmenen uutta valtiota ja että direktiivi 96/61/EY on täydellisesti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä jo kahdeksassa kaikkiaan 13:sta ehdokasvaltiosta, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että unioniin liittyy toukokuussa 2004 kymmenen uutta valtiota ja että direktiivi 96/61/EY on täydellisesti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä jo kahdeksassa kaikkiaan 13:sta ehdokasvaltiosta,

| H. | ottaa huomioon ne suuret vaikeudet, joita ehdokasvaltioissa on odotettavissa direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanossa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon ne suuret vaikeudet, joita ehdokasvaltioissa on odotettavissa direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanossa,

| I. | katsoo, että komission mainitsemat epäselvyydet direktiivin 96/61/EY tulkinnassa voivat käytännössä aiheuttaa suurta epävarmuutta direktiivin täytäntöönpanossa, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että komission mainitsemat epäselvyydet direktiivin 96/61/EY tulkinnassa voivat käytännössä aiheuttaa suurta epävarmuutta direktiivin täytäntöönpanossa,

| J. | katsoo, että periaatteessa pätee toissijaisuusperiaate, mutta voi osoittautua, että viranomaisten toimet täytäntöönpanossa eivät ole riittäviä, ja siksi on harkittava pidemmälle yhdenmukaistettuja ratkaisuja, kuten tiettyjä epäpuhtauksia (esim. dioksiinit) koskevien, koko yhteisössä noudatettavien päästöraja-arvojen käyttöönottoa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että periaatteessa pätee toissijaisuusperiaate, mutta voi osoittautua, että viranomaisten toimet täytäntöönpanossa eivät ole riittäviä, ja siksi on harkittava pidemmälle yhdenmukaistettuja ratkaisuja, kuten tiettyjä epäpuhtauksia (esim. dioksiinit) koskevien, koko yhteisössä noudatettavien päästöraja-arvojen käyttöönottoa,

| K. | katsoo, että samoista laitostyypeistä on käytettävä kaikissa direktiiveissä samoja nimityksiä, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että samoista laitostyypeistä on käytettävä kaikissa direktiiveissä samoja nimityksiä,

| L. | katsoo, että on suhtauduttava kriittisesti päästökauppajärjestelmään kuuluvien ilmansaasteiden sulkemiseen pois direktiivin 96/61/EY soveltamisalasta, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että on suhtauduttava kriittisesti päästökauppajärjestelmään kuuluvien ilmansaasteiden sulkemiseen pois direktiivin 96/61/EY soveltamisalasta,

| M. | katsoo, että toiminnanharjoittajien perusvelvollisuuksiin kuuluu toteuttaa parhaan käytettävissä olevan tekniikan avulla kaikki asianmukaiset toimenpiteet ympäristön pilaantumisen estämiseksi; toteaa kuitenkin, että parhaasta käytettävissä olevasta tekniikasta on olemassa erilaisia määritelmiä, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että toiminnanharjoittajien perusvelvollisuuksiin kuuluu toteuttaa parhaan käytettävissä olevan tekniikan avulla kaikki asianmukaiset toimenpiteet ympäristön pilaantumisen estämiseksi; toteaa kuitenkin, että parhaasta käytettävissä olevasta tekniikasta on olemassa erilaisia määritelmiä,

| N. | katsoo, että varsinkaan pienillä yrityksillä ei useinkaan ole tarvittavaa tietoa eikä tarvittavia henkilöstö- ja rahoitusresursseja välttämättömien ja toivottujen mukautusten tekemiseksi, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että varsinkaan pienillä yrityksillä ei useinkaan ole tarvittavaa tietoa eikä tarvittavia henkilöstö- ja rahoitusresursseja välttämättömien ja toivottujen mukautusten tekemiseksi,

| 1. | vaatii EU:ta pidättymään toistaiseksi säännösten täydentämisestä tai laajentamisesta, jotta kansalliset viranomaiset saavat lisää aikaa sopeutua nykyiseen oikeudelliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

1.

vaatii EU:ta pidättymään toistaiseksi säännösten täydentämisestä tai laajentamisesta, jotta kansalliset viranomaiset saavat lisää aikaa sopeutua nykyiseen oikeudelliseen tilanteeseen;

| 2. | ottaa huomioon joulukuussa 2003 allekirjoitetun paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (4), jonka tavoitteisiin kuuluu muun muassa lainsäädännön selkeys ja avoimuus ja johon sisältyy toimielinten hyväksymiä määräyksiä täytäntöönpanosta ja valvonnasta; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon joulukuussa 2003 allekirjoitetun paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (4), jonka tavoitteisiin kuuluu muun muassa lainsäädännön selkeys ja avoimuus ja johon sisältyy toimielinten hyväksymiä määräyksiä täytäntöönpanosta ja valvonnasta;

| 3. | korostaa, että direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon tehostamiseksi on parannettava edelleen kaikkia mahdollisuuksia tukea asianomaisia yrityksiä; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että direktiivin 96/61/EY täytäntöönpanon tehostamiseksi on parannettava edelleen kaikkia mahdollisuuksia tukea asianomaisia yrityksiä;

| 4. | kehottaa komissiota laatimaan oppaan laitoksen käsitteen ja liitteen I määrittelemiseksi tarkemmin ja ottamaan teollisuuden edustajat ehdottomasti mukaan tähän prosessiin; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota laatimaan oppaan laitoksen käsitteen ja liitteen I määrittelemiseksi tarkemmin ja ottamaan teollisuuden edustajat ehdottomasti mukaan tähän prosessiin;

| 5. | kehottaa sisällyttämään tällaiseen oppaaseen selvennyksen kunnallisia jätevedenpuhdistamoja koskevan direktiivin soveltamisesta sekä kaikista suoraan liitteesssä I olevaan 5.3 kohtaan liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon, että yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY (5) säännökset ovat jo voimassa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa sisällyttämään tällaiseen oppaaseen selvennyksen kunnallisia jätevedenpuhdistamoja koskevan direktiivin soveltamisesta sekä kaikista suoraan liitteesssä I olevaan 5.3 kohtaan liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon, että yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY (5) säännökset ovat jo voimassa;

| 6. | kehottaa komissiota laatimaan käytännön ohjeita energiatehokkuusvaatimusten selkeää määrittelyä varten; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota laatimaan käytännön ohjeita energiatehokkuusvaatimusten selkeää määrittelyä varten;

| 7. | kehottaa komissiota tarkistamaan liitteessä I esitetyt raja-arvot tietyiltä osin (esim. jätehuolto); katsoo, että raja-arvojen tarkistamiseen on osallistuttava kaikkien niiden, joita asia koskee; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota tarkistamaan liitteessä I esitetyt raja-arvot tietyiltä osin (esim. jätehuolto); katsoo, että raja-arvojen tarkistamiseen on osallistuttava kaikkien niiden, joita asia koskee;

| 8. | suhtautuu myönteisesti uusien yhteisön päästöraja-arvojen käyttöönottoon, mikäli voidaan osoittaa, että yhden tai useamman jäsenvaltion viranomaiset ovat vahvistaneet päästöille raja-arvoja, jotka eivät perustu parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti uusien yhteisön päästöraja-arvojen käyttöönottoon, mikäli voidaan osoittaa, että yhden tai useamman jäsenvaltion viranomaiset ovat vahvistaneet päästöille raja-arvoja, jotka eivät perustu parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan;

| 9. | ottaa huomioon komission ilmoituksen, että ainakaan seuraavat direktiivin keskeiset käsitteet ja määritelmät eivät ole riittävän selkeitä (ks. KOM-asiakirjan 2.1.2. kohta):






  — | raja-arvot |
| --- | --- | --- |

9.

ottaa huomioon komission ilmoituksen, että ainakaan seuraavat direktiivin keskeiset käsitteet ja määritelmät eivät ole riittävän selkeitä (ks. KOM-asiakirjan 2.1.2. kohta):

—

raja-arvot

| — | laitoksen rajat ja määritelmä |
| --- | --- |

—

laitoksen rajat ja määritelmä

| — | olennainen muutos |
| --- | --- |

—

olennainen muutos

| — | päästöjen raja-arvojen johtaminen parhaan käytettävissä olevan tekniikan perusteella |
| --- | --- |

—

päästöjen raja-arvojen johtaminen parhaan käytettävissä olevan tekniikan perusteella

| — | tuotantoalueen saattaminen tyydyttävään tilaan |
| --- | --- |

—

tuotantoalueen saattaminen tyydyttävään tilaan

| — | onnettomuuksia, jätteen määrän minimointia ja energiatehokkuutta koskevat lupaehdot; |
| --- | --- |

—

onnettomuuksia, jätteen määrän minimointia ja energiatehokkuutta koskevat lupaehdot;

| 10. | kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan, että direktiivin 96/61/EY käsitteet vastaavat optimaalisesti direktiivin 85/337/ETY ja direktiivin 96/82/EY käsitteitä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan, että direktiivin 96/61/EY käsitteet vastaavat optimaalisesti direktiivin 85/337/ETY ja direktiivin 96/82/EY käsitteitä;

| 11. | pyytää komissiota harkitsemaan mahdollisuutta laatia alakohtaiset suuntaviivat laitoksia ja toimintoja koskevien lupien voimassaolon pituudesta; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota harkitsemaan mahdollisuutta laatia alakohtaiset suuntaviivat laitoksia ja toimintoja koskevien lupien voimassaolon pituudesta;

| 12. | vaatii soveltamaan direktiiviä 96/61/EY myös päästökauppajärjestelmään kuuluviin ilmansaasteisiin; |
| --- | --- |

12.

vaatii soveltamaan direktiiviä 96/61/EY myös päästökauppajärjestelmään kuuluviin ilmansaasteisiin;

| 13. | katsoo, että tiedonvaihtoverkon ja BREF-asiakirjojen, joiden tavoitteena on direktiivissä keskeisten vertailuanalyysien tekeminen ja parhaan käytettävissä olevan tekniikan nimeäminen ja sen määrittämisessä opastaminen, asemaa ja siten lupien myöntämistä direktiivin kattamille laitoksille on selkeytettävä; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että tiedonvaihtoverkon ja BREF-asiakirjojen, joiden tavoitteena on direktiivissä keskeisten vertailuanalyysien tekeminen ja parhaan käytettävissä olevan tekniikan nimeäminen ja sen määrittämisessä opastaminen, asemaa ja siten lupien myöntämistä direktiivin kattamille laitoksille on selkeytettävä;

| 14. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki BREF-asiakirjat saadaan valmiiksi mahdollisimman pian ja että niitä tarkistetaan säännöllisesti uusien seikkojen ja päästöjen vähentämistekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki BREF-asiakirjat saadaan valmiiksi mahdollisimman pian ja että niitä tarkistetaan säännöllisesti uusien seikkojen ja päästöjen vähentämistekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi;

| 15. | myöntää, että direktiivin 96/61/EY alkuperäiset tarkoitukset eivät ole täysin heijastuneet BREF:n määrittelyä koskevaan menettelyyn; pyytää siksi komissiota laatimaan selvät kriteerit parhaan käytettävissä olevan tekniikan valintaa varten direktiivin tavoitteiden mukaisesti ja ehdottamaan sääntöjä teollisuuden suoritustasojen ilmoittamiseksi ja määrittelemään teknisille työryhmille avoimet päätöksentekosäännöt, joihin sisältyy asianmukaiset erimielisyyksien käsittelymenettelyt ja riittävät mahdollisuudet vähemmistökantojen kirjaamiseksi; |
| --- | --- |

15.

myöntää, että direktiivin 96/61/EY alkuperäiset tarkoitukset eivät ole täysin heijastuneet BREF:n määrittelyä koskevaan menettelyyn; pyytää siksi komissiota laatimaan selvät kriteerit parhaan käytettävissä olevan tekniikan valintaa varten direktiivin tavoitteiden mukaisesti ja ehdottamaan sääntöjä teollisuuden suoritustasojen ilmoittamiseksi ja määrittelemään teknisille työryhmille avoimet päätöksentekosäännöt, joihin sisältyy asianmukaiset erimielisyyksien käsittelymenettelyt ja riittävät mahdollisuudet vähemmistökantojen kirjaamiseksi;

| 16. | suosittelee, että komissio lisää BREF-asiakirjoihin kuvaukset määrällisestä energiatehokkuudesta; |
| --- | --- |

16.

suosittelee, että komissio lisää BREF-asiakirjoihin kuvaukset määrällisestä energiatehokkuudesta;

| 17. | kehottaa komissiota käännättämään kaikki BREF-asiakirjat kaikille Euroopan unionin virallisille kielille; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota käännättämään kaikki BREF-asiakirjat kaikille Euroopan unionin virallisille kielille;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan toimivaltaisten viranomaisten keskinäistä tietojenvaihtoa direktiivin 96/61/EY konkreettisesta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan toimivaltaisten viranomaisten keskinäistä tietojenvaihtoa direktiivin 96/61/EY konkreettisesta täytäntöönpanosta;

| 19. | vaatii laajentamaan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta ympäristönsuojelulle (6) varsinkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä ajatellen; |
| --- | --- |

19.

vaatii laajentamaan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta ympäristönsuojelulle (6) varsinkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä ajatellen;

| 20. | suosittelee, että komissio harkitsisi erillisen direktiivin antamista pienten ja keskisuurten yritysten aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä; |
| --- | --- |

20.

suosittelee, että komissio harkitsisi erillisen direktiivin antamista pienten ja keskisuurten yritysten aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä;

| 21. | kehottaa komissiota direktiivin 96/61/EY tulevien muuttamisten yhteydessä sisällyttämään sen soveltamisalaan toiminnot, jotka jäsenvaltioista saadun kokemuksen perusteella ovat osoittautuneet ympäristölle hyödyllisiksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota direktiivin 96/61/EY tulevien muuttamisten yhteydessä sisällyttämään sen soveltamisalaan toiminnot, jotka jäsenvaltioista saadun kokemuksen perusteella ovat osoittautuneet ympäristölle hyödyllisiksi;

| 22. | pyytää komissiota direktiiviä 96/61/EY tarkistettaessa tekemään ehdotuksia valtiosta riippumattomien järjestöjen virallisen aseman vahvistamiseksi BREF:n määrittelyä koskevassa menettelyssä ja myöntämään taloudellisia resursseja, jotta varmistetaan asianmukainen valtiosta riippumattoman ympäristöalan osallistuminen; |
| --- | --- |

22.

pyytää komissiota direktiiviä 96/61/EY tarkistettaessa tekemään ehdotuksia valtiosta riippumattomien järjestöjen virallisen aseman vahvistamiseksi BREF:n määrittelyä koskevassa menettelyssä ja myöntämään taloudellisia resursseja, jotta varmistetaan asianmukainen valtiosta riippumattoman ympäristöalan osallistuminen;

| 23. | kannattaa jätteenkäsittelylaitosten sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan edellyttäen, että niille asetetaan asianmukaiset raja-arvot; |
| --- | --- |

23.

kannattaa jätteenkäsittelylaitosten sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan edellyttäen, että niille asetetaan asianmukaiset raja-arvot;

| 24. | kehottaa komissiota edistämään kansallisia strategioita, joiden tavoitteena on sisällyttää tiettyjen alojen olemassa olevat laitokset direktiivin 96/61/EY soveltamisalaan ennen 30. lokakuuta 2007; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota edistämään kansallisia strategioita, joiden tavoitteena on sisällyttää tiettyjen alojen olemassa olevat laitokset direktiivin 96/61/EY soveltamisalaan ennen 30. lokakuuta 2007;

| 25. | suosittelee, että komissio tukisi ehdokasvaltioiden hallintokapasiteetin lisäämistä; |
| --- | --- |

25.

suosittelee, että komissio tukisi ehdokasvaltioiden hallintokapasiteetin lisäämistä;

| 26. | korostaa, ettei se voi hyväksyä, että direktiivin 96/61/EY tai sen kansallisen täytäntöönpanon heikkoudet de facto vesittäisivät kansalaisten oikeuksia, jotka perustuvat Århusin yleissopimukseen, ympäristöön vaikuttavia päätöksiä koskevista tiedonsaanti- ja osallistumisoikeuksista annettuihin direktiiveihin sekä oikeussuojan saatavuutta ympäristöasioissa koskevaan direktiiviehdotukseen (KOM(2003) 624); |
| --- | --- |

26.

korostaa, ettei se voi hyväksyä, että direktiivin 96/61/EY tai sen kansallisen täytäntöönpanon heikkoudet de facto vesittäisivät kansalaisten oikeuksia, jotka perustuvat Århusin yleissopimukseen, ympäristöön vaikuttavia päätöksiä koskevista tiedonsaanti- ja osallistumisoikeuksista annettuihin direktiiveihin sekä oikeussuojan saatavuutta ympäristöasioissa koskevaan direktiiviehdotukseen (KOM(2003) 624);

| 27. | katsoo, että laajentumista silmälläpitäen direktiivin yleinen epäselkeys, täytäntöönpanon huomattavat erot ja tehokkaiden valvontajärjestelmien puuttuminen heikentävät erityisesti ympäristökysymyksissä mahdollisuuksia edistää direktiivillä 96/61/EY kestäviin tuotantomalleihin siirtymistä; korostaa myös, että pienet ja keskikokoiset yritykset, joita on merkittävä osa direktiivin 96/61/EY kohteena olevista laitoksista, kärsivät ensimmäisinä eräiden keskeisten käsitteiden epäselkeydestä, ja pyytää ryhtymään tukitoimiin voimassa olevia kilpailusääntöjä ja sisämarkkinoita kunnioittaen; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että laajentumista silmälläpitäen direktiivin yleinen epäselkeys, täytäntöönpanon huomattavat erot ja tehokkaiden valvontajärjestelmien puuttuminen heikentävät erityisesti ympäristökysymyksissä mahdollisuuksia edistää direktiivillä 96/61/EY kestäviin tuotantomalleihin siirtymistä; korostaa myös, että pienet ja keskikokoiset yritykset, joita on merkittävä osa direktiivin 96/61/EY kohteena olevista laitoksista, kärsivät ensimmäisinä eräiden keskeisten käsitteiden epäselkeydestä, ja pyytää ryhtymään tukitoimiin voimassa olevia kilpailusääntöjä ja sisämarkkinoita kunnioittaen;

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(3)  EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13.

(4)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

(5)  EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40.

(6)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

P5_TA(2004)0083

Kalastuksen hallintaa varten laadittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot

Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta (KOM(2003) 625 - C5-0241/2003 - 2003/2099(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 625 - C5-0241/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2003) 625 - C5-0241/2003),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0023/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0023/2004),

| A. | katsoo, että sekä kalastuksen kestävyys ja biologinen riski että hallinnollisten toimien tai kalakantojen elvyttämisen sosiaalis-taloudelliset vaikutukset ovat tätä nykyä kalastuksenhoidon tärkeimpiä kysymyksiä, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että sekä kalastuksen kestävyys ja biologinen riski että hallinnollisten toimien tai kalakantojen elvyttämisen sosiaalis-taloudelliset vaikutukset ovat tätä nykyä kalastuksenhoidon tärkeimpiä kysymyksiä,

| B. | katsoo, että paras tapa minimoida kiireellisten tieteellisten lausuntojen tarve on noudattaa kalastuksen hallinnassa ennalta varautumisen periaatetta välttäen kalakantojen vakavaa heikentämistä, joka aiheuttaa suuria ympäristövahinkoja ja sosiaalis-taloudellisia vaikeuksia rannikkoyhteisöille, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että paras tapa minimoida kiireellisten tieteellisten lausuntojen tarve on noudattaa kalastuksen hallinnassa ennalta varautumisen periaatetta välttäen kalakantojen vakavaa heikentämistä, joka aiheuttaa suuria ympäristövahinkoja ja sosiaalis-taloudellisia vaikeuksia rannikkoyhteisöille,

| C. | ottaa huomioon, että yksi meribiologian ja kalatalousalan arkaluonteisimmista kysymyksistä liittyy tietojen luotettavuuteen, mikä saattaa vaikuttaa suuremmassa tai pienemmässä määrin kalavarojen kehitystä koskeviin laskelmiin ja arvioihin, ja kyseisten tietojen tulkintaan yleensä sekä asiasta tehtäviin päätelmiin; katsoo, että tietojen luotettavuus on erittäin tärkeää, sillä sosiaalis-taloudelliset seuraukset voivat olla kalastajille dramaattisia, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yksi meribiologian ja kalatalousalan arkaluonteisimmista kysymyksistä liittyy tietojen luotettavuuteen, mikä saattaa vaikuttaa suuremmassa tai pienemmässä määrin kalavarojen kehitystä koskeviin laskelmiin ja arvioihin, ja kyseisten tietojen tulkintaan yleensä sekä asiasta tehtäviin päätelmiin; katsoo, että tietojen luotettavuus on erittäin tärkeää, sillä sosiaalis-taloudelliset seuraukset voivat olla kalastajille dramaattisia,

| D. | katsoo, että yhteisön politiikoista yhteinen kalastuspolitiikka on kaikkein riippuvaisimpia tieteellisestä tutkimuksesta ja toteutettujen toimien uskottavuus perustuu korkealaatuisille tieteellisille lausunnoille, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että yhteisön politiikoista yhteinen kalastuspolitiikka on kaikkein riippuvaisimpia tieteellisestä tutkimuksesta ja toteutettujen toimien uskottavuus perustuu korkealaatuisille tieteellisille lausunnoille,

| E. | katsoo, että Euroopan unionin kalastusalalla ei ole riittävästi tarjolla tieteellistä neuvontaa ja että tilannetta ei paranna komission ilmeinen haluttomuus ottaa huomioon kaikki saatavilla oleva tieteellinen neuvonta, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Euroopan unionin kalastusalalla ei ole riittävästi tarjolla tieteellistä neuvontaa ja että tilannetta ei paranna komission ilmeinen haluttomuus ottaa huomioon kaikki saatavilla oleva tieteellinen neuvonta,

| F. | pitää välttämättömänä parantaa jäsenvaltioiden, yhteisön ja kalatalousalan käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen laatua, |
| --- | --- |

F.

pitää välttämättömänä parantaa jäsenvaltioiden, yhteisön ja kalatalousalan käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen laatua,

| G. | katsoo, että on välttämätöntä pyrkiä sellaisten kokonaisvaltaisten lausuntojen laatimiseen, joihin ekosysteemeihin perustuva kalastuksenhoito voi pohjautua, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että on välttämätöntä pyrkiä sellaisten kokonaisvaltaisten lausuntojen laatimiseen, joihin ekosysteemeihin perustuva kalastuksenhoito voi pohjautua,

| H. | ottaa huomioon, että kalastusalan tutkimus on kallista ja on välttämätöntä optimoida varojen käyttö, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kalastusalan tutkimus on kallista ja on välttämätöntä optimoida varojen käyttö,

| I. | katsoo, että varojen hallinnassa on otettava huomioon biologiset vaatimukset ja että kalastajien on pyydettävä vain sen verran tiettyä kalakantaa, ettei kyseisen lajin säilyminen vaarannu, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että varojen hallinnassa on otettava huomioon biologiset vaatimukset ja että kalastajien on pyydettävä vain sen verran tiettyä kalakantaa, ettei kyseisen lajin säilyminen vaarannu,

| J. | ottaa huomioon, että toisinaan tieteelliset lausunnot ovat niin epävarmoja, että niitä on vaikea hyväksyä, mikä voi johtaa epätarkoituksenmukaisiin päätöksiin, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että toisinaan tieteelliset lausunnot ovat niin epävarmoja, että niitä on vaikea hyväksyä, mikä voi johtaa epätarkoituksenmukaisiin päätöksiin,

| 1. | pitää tärkeänä lujittaa tiedeyhteisön ja teollisuuden välisiä suhteita niin, että tutkijoiden ja kalastusteollisuuden neuvonpitoa lisätään luomalla yhteinen elin, joka edustaa yhteisöä sekä kansallista ja alueellista tasoa; |
| --- | --- |

1.

pitää tärkeänä lujittaa tiedeyhteisön ja teollisuuden välisiä suhteita niin, että tutkijoiden ja kalastusteollisuuden neuvonpitoa lisätään luomalla yhteinen elin, joka edustaa yhteisöä sekä kansallista ja alueellista tasoa;

| 2. | painottaa alueellisten neuvoa-antavien komiteoiden osuutta tässä yhteydessä ja toivoo näin ollen, että tutkijat olisivat alueellisten neuvoa-antavien komiteoiden jäseniä; |
| --- | --- |

2.

painottaa alueellisten neuvoa-antavien komiteoiden osuutta tässä yhteydessä ja toivoo näin ollen, että tutkijat olisivat alueellisten neuvoa-antavien komiteoiden jäseniä;

| 3. | pitää myönteisenä aikomusta ottaa huomioon kalastusteollisuuden omaama tietämys ja katsoo, että mm. alueelliset neuvoa-antavat komiteat olisivat tälle sopiva foorumi; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä aikomusta ottaa huomioon kalastusteollisuuden omaama tietämys ja katsoo, että mm. alueelliset neuvoa-antavat komiteat olisivat tälle sopiva foorumi;

| 4. | toteaa, että saalistiedot ovat usein epätäsmällisiä ja tieteelliset lausunnot epätarkkoja ja tieteellisistä lausunnoista on erilaisia tulkintoja samoin kuin kalakantoja koskevien ongelmien syistä; painottaa myös sitä, että ongelmat kärjistyvät, sillä komissio on ilmeisen haluton ottamaan huomioon kaiken saatavilla olevan tieteellisen neuvonnan; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että saalistiedot ovat usein epätäsmällisiä ja tieteelliset lausunnot epätarkkoja ja tieteellisistä lausunnoista on erilaisia tulkintoja samoin kuin kalakantoja koskevien ongelmien syistä; painottaa myös sitä, että ongelmat kärjistyvät, sillä komissio on ilmeisen haluton ottamaan huomioon kaiken saatavilla olevan tieteellisen neuvonnan;

| 5. | katsoo, että mikäli erilaisten tieteellisten lausuntojen välillä on ristiriitaisuuksia, lausunnot olisi annettava korkeamman tason tieteellisen elimen käsiteltäviksi, jotta vastakkaiset näkemykset voitaisiin sovittaa yhteen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että mikäli erilaisten tieteellisten lausuntojen välillä on ristiriitaisuuksia, lausunnot olisi annettava korkeamman tason tieteellisen elimen käsiteltäviksi, jotta vastakkaiset näkemykset voitaisiin sovittaa yhteen;

| 6. | huomauttaa, että hallintaa koskevat päätökset on tehtävä luotettavien ja ajantasaisten tieteellisten lausuntojen pohjalta; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että hallintaa koskevat päätökset on tehtävä luotettavien ja ajantasaisten tieteellisten lausuntojen pohjalta;

| 7. | katsoo, että kalastuksen vaikutusta kaikenlaisiin muihin kuin kaupallisiin lajeihin (kalat, hait, kilpikonnat, linnut, merinisäkkäät) on tutkittava ensisijaisesti, samalla tutkien tällaisia saaliita vähentäviä pyydysten ja käytäntöjen muutoksia; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että kalastuksen vaikutusta kaikenlaisiin muihin kuin kaupallisiin lajeihin (kalat, hait, kilpikonnat, linnut, merinisäkkäät) on tutkittava ensisijaisesti, samalla tutkien tällaisia saaliita vähentäviä pyydysten ja käytäntöjen muutoksia;

| 8. | korostaa, että tieteellisiin lausuntoihin perustuvilla EU:n toimilla saattaa olla vakavia sosiaalistaloudellisia vaikutuksia kalastusyhteisöihin ja että siksi on äärimmäisen tärkeää parantaa sekä tieteellistä neuvonantoa että sosiaalis-taloudellisten vaikutusten arviointia; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että tieteellisiin lausuntoihin perustuvilla EU:n toimilla saattaa olla vakavia sosiaalistaloudellisia vaikutuksia kalastusyhteisöihin ja että siksi on äärimmäisen tärkeää parantaa sekä tieteellistä neuvonantoa että sosiaalis-taloudellisten vaikutusten arviointia;

| 9. | vaatii, että sosiaalis-taloudelliset seuraukset huomioon ottaen elvytyssuunnitelmista ja etenkin niiden tehokkuudesta tehtäisiin mahdollisimman pian perusteellinen tieteellinen arvio; |
| --- | --- |

9.

vaatii, että sosiaalis-taloudelliset seuraukset huomioon ottaen elvytyssuunnitelmista ja etenkin niiden tehokkuudesta tehtäisiin mahdollisimman pian perusteellinen tieteellinen arvio;

| 10. | painottaa, että vesiviljelyä koskevia tieteellisiä lausuntoja on parannettava ja järkeistettävä; ehdottaa erityisesti vesiviljelystä vastaavan neuvoa-antavan komitean perustamista; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että vesiviljelyä koskevia tieteellisiä lausuntoja on parannettava ja järkeistettävä; ehdottaa erityisesti vesiviljelystä vastaavan neuvoa-antavan komitean perustamista;

| 11. | kehottaa varaamaan enemmän resursseja vesiviljelyn tutkimiseen, tuotanto- ja taloustiedot sekä ympäristövaikutus mukaan lukien; |
| --- | --- |

11.

kehottaa varaamaan enemmän resursseja vesiviljelyn tutkimiseen, tuotanto- ja taloustiedot sekä ympäristövaikutus mukaan lukien;

| 12. | on vakuuttunut tarpeesta lujittaa kalastusta koskevaa tieteenalaa yhdessä kolmansien maiden kanssa kalavarojen kestävän kehityksen varmistamiseksi kuitenkin niin, että otetaan huomioon kolmansien maiden taloudelliset ja sosiaaliset kysymykset; |
| --- | --- |

12.

on vakuuttunut tarpeesta lujittaa kalastusta koskevaa tieteenalaa yhdessä kolmansien maiden kanssa kalavarojen kestävän kehityksen varmistamiseksi kuitenkin niin, että otetaan huomioon kolmansien maiden taloudelliset ja sosiaaliset kysymykset;

| 13. | katsoo, että EU:n on parannettava muiden kuin EU:n vesien tieteellistä tutkimusta ja ymmärtämystä parantaakseen hallintaa varten laadittavien lausuntojen laatua kaikilla kalavesillä, joilla EU:n kalastuslaivasto toimii; katsoo, että tämä olisi saatava aikaan lisäämällä alueellisten kalastusjärjestöjen sekä niiden kolmansien maiden kalastusjärjestöjen tieteellistä osaamista, joiden kanssa EU on tehnyt kalastussopimuksen; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että EU:n on parannettava muiden kuin EU:n vesien tieteellistä tutkimusta ja ymmärtämystä parantaakseen hallintaa varten laadittavien lausuntojen laatua kaikilla kalavesillä, joilla EU:n kalastuslaivasto toimii; katsoo, että tämä olisi saatava aikaan lisäämällä alueellisten kalastusjärjestöjen sekä niiden kolmansien maiden kalastusjärjestöjen tieteellistä osaamista, joiden kanssa EU on tehnyt kalastussopimuksen;

| 14. | katsoo, että tähän olisi myönnettävä lisämäärärahoja, jotta voidaan täyttää kalastusalan asiantuntijoita ja hallintohenkilöstöä koskevat tarpeet; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että tähän olisi myönnettävä lisämäärärahoja, jotta voidaan täyttää kalastusalan asiantuntijoita ja hallintohenkilöstöä koskevat tarpeet;

| 15. | uskoo, että kalastusalalla tarvittavan paremman neuvonnan tarpeet voidaan täyttää useilla toimilla, kuten Kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICESin vahvistamisella niin, että palkataan suoraan asiantuntijoita EU:n tarpeiden täyttämiseksi ja että komissio ottaa palvelukseen lisää henkilöstöä vakinaisiksi virkamiehiksi ja lisää väliaikaisten asiantuntijoiden käyttöä; |
| --- | --- |

15.

uskoo, että kalastusalalla tarvittavan paremman neuvonnan tarpeet voidaan täyttää useilla toimilla, kuten Kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICESin vahvistamisella niin, että palkataan suoraan asiantuntijoita EU:n tarpeiden täyttämiseksi ja että komissio ottaa palvelukseen lisää henkilöstöä vakinaisiksi virkamiehiksi ja lisää väliaikaisten asiantuntijoiden käyttöä;

| 16. | katsoo, että kalastusalan tieteellisen neuvonnan parantamiseksi on välttämätöntä, että tutkijat otetaan mukaan kalastusaluksille, jotta he voisivat tehdä tutkimusta siellä missä kalastetaan, ja arvioi, että näin lähennetään toisiinsa tutkijoiden ja kalastajien näkemyksiä ja luodaan parempi perusta tieteellisiin lausuntoihin nojautuville toimille; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kalastusalan tieteellisen neuvonnan parantamiseksi on välttämätöntä, että tutkijat otetaan mukaan kalastusaluksille, jotta he voisivat tehdä tutkimusta siellä missä kalastetaan, ja arvioi, että näin lähennetään toisiinsa tutkijoiden ja kalastajien näkemyksiä ja luodaan parempi perusta tieteellisiin lausuntoihin nojautuville toimille;

| 17. | katsoo, että uuden kalastuksen, olipa se aiemmin hyödyntämättömien lajien kalastusta tai kalastusta uusilla alueilla, on oltava sellaisten yksityiskohtaisten tieteellisten tutkimusten kohteena, joiden tavoitteena on parantaa kalastuksen hoitoa saaliiden valvonnan ja asianmukaisen pyyntiponnistuksen määrittelyn avulla; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että uuden kalastuksen, olipa se aiemmin hyödyntämättömien lajien kalastusta tai kalastusta uusilla alueilla, on oltava sellaisten yksityiskohtaisten tieteellisten tutkimusten kohteena, joiden tavoitteena on parantaa kalastuksen hoitoa saaliiden valvonnan ja asianmukaisen pyyntiponnistuksen määrittelyn avulla;

| 18. | on samaa mieltä siitä, että tieteellisten ja teknisten lausuntojen on oltava selkeitä, yksiselitteisiä ja avoimia ja että niissä on selvästi selitettävä kaikki niihin sisältyvät olettamukset, esimerkiksi ne, jotka koskevat hallinnan tavoitteita, ja myös asiaan sisältyvät tieteelliset epävarmuudet; katsoo, että, mikäli valintavaihtoehtoja tarjotaan hallintaa koskevien päätösten perustaksi, kuhunkin vaihtoehtoon luontaisesti liittyvät ympäristöriskit on esitettävä; |
| --- | --- |

18.

on samaa mieltä siitä, että tieteellisten ja teknisten lausuntojen on oltava selkeitä, yksiselitteisiä ja avoimia ja että niissä on selvästi selitettävä kaikki niihin sisältyvät olettamukset, esimerkiksi ne, jotka koskevat hallinnan tavoitteita, ja myös asiaan sisältyvät tieteelliset epävarmuudet; katsoo, että, mikäli valintavaihtoehtoja tarjotaan hallintaa koskevien päätösten perustaksi, kuhunkin vaihtoehtoon luontaisesti liittyvät ympäristöriskit on esitettävä;

| 19. | kannustaa kehittämään ja käyttämään monilajimalleja, joihin sisältyy myös muita kuin kaupallisia lajeja; |
| --- | --- |

19.

kannustaa kehittämään ja käyttämään monilajimalleja, joihin sisältyy myös muita kuin kaupallisia lajeja;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

Keskiviikko, 11. helmikuuta 2004

| 22.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 97/134 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 97/134

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 97 E/03)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti Renzo IMBENI

varapuhemies

1.   Istunnon avaaminen

Istunto avattiin klo 9.00.

2.   Vuotuinen keskustelu - Edistyminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa (2003) (keskustelu)

Suullinen kysymys: José Ribeiro e Castro LIBE-valiokunnan puolesta neuvostolle: Vuoden 2003 vuotuinen keskustelu edistymisestä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa Euroopan unionissa (SEU:n 2 ja 39 artikla) (B5-0005/2004).

Suullinen kysymys: José Ribeiro e Castro LIBE-valiokunnan puolesta komissiolle: Vuoden 2003 vuotuinen keskustelu edistymisestä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa Euroopan unionissa (SEU:n 2 ja 39 artikla) (B5-0006/2004).

José Ribeiro e Castro alusti vuotuisen keskustelun ja esitteli suulliset kysymykset.

Michael McDowell (neuvoston puheenjohtaja) ja António Vitorino (komission jäsen) vastasivat kysymyksiin.

Puheenvuorot: Hubert Pirker PPE-DE-ryhmän puolesta, Elena Ornella Paciotti PSE-ryhmän puolesta, Sarah Ludford ELDR-ryhmän puolesta, Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL-ryhmän puolesta, Alima Boumediene-Thiery Verts/ALE-ryhmän puolesta, Gerard Collins UEN-ryhmän puolesta, Johannes (Hans) Blokland EDDryhmän puolesta, sitoutumaton Maurizio Turco, Carlos Coelho, Anna Terrón i Cusí, Ole B. Sørensen, Ole Krarup, Hélène Flautre, Philip Claeys ja Jorge Salvador Hernández Mollar.

Puhetta johti Giorgos DIMITRAKOPOULOS

varapuhemies

Puheenvuorot: Robert J.E. Evans, Giorgio Calò, Georges Berthu, Giacomo Santini, Anna Karamanou, Ward Beysen, Marjo Matikainen-Kallström, Luís Marinho, Marcelino Oreja Arburúa, Ozan Ceyhun, Mary Elizabeth Banotti ja Fernando Fernández Martín.

Puhetta johti Joan COLOM I NAVAL

varapuhemies

Puheenvuorot: Michael McDowell, José Ribeiro e Castro, Michael McDowell tästä puheenvuorosta ja António Vitorino.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 11.3.2004, kohta 8.5

3.   Ydinaseriisunta (suulliset kysymykset, joista keskustellaan)

Suullinen kysymys: Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta, Jillian Evans, Nelly Maes, Patricia McKenna, Elisabeth Schroedter, Caroline Lucas, Jean Lambert, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm, Luisa Morgantini, Pedro Marset Campos, Salvador Jové Peres, Emmanouil Bakopoulos, Erik Meijer, Lucio Manisco, Hans Modrow, Luigi Vinci, Gérard Caudron, María Luisa Bergaz Conesa, Freddy Blak GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Ulla Margrethe Sandbæk neuvostolle: Ydinaseriisunta: ydinsulkusopimuksen vuoden 2005 tarkistuskonferenssi - ydinsulkusopimuksen kolmatta valmistelukomiteaa koskeva EU:n valmistelu (New York 26.4.-7.5.2004) (B5-0008/2004).

Suullinen kysymys: Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta, Jillian Evans, Nelly Maes, Patricia McKenna, Elisabeth Schroedter, Caroline Lucas, Jean Lambert, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm, Luisa Morgantini, Pedro Marset Campos, Salvador Jové Peres, Emmanouil Bakopoulos, Erik Meijer, Lucio Manisco, Hans Modrow, Luigi Vinci, Gérard Caudron, María Luisa Bergaz Conesa, Freddy Blak GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Ulla Margrethe Sandbæk komissiolle: Ydinaseriisunta: ydinsulkusopimuksen vuoden 2005 tarkistuskonferenssi - ydinsulkusopimuksen kolmatta valmistelukomiteaa koskeva EU:n valmistelu (New York 26.4.-7.5.2004) (B5-0013/2004).

Jan Marinus Wiersma ja Jillian Evans esittelivät suulliset kysymykset.

Dick Roche (neuvoston puheenjohtaja) ja Christopher Patten (komission jäsen) vastasivat kysymyksiin.

Puheenvuorot: Maj Britt Theorin PSE-ryhmän puolesta, Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta, Pernille Frahm GUE/NGL-ryhmän puolesta, Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta, Nelly Maes ja Caroline Lucas.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 26.2.2004, kohta 6.10

4.   Tervetulotoivotukset

Puhemies toivotti parlamentin puolesta tervetulleeksi viralliselle lehterille saapuneen Mercosur-maita edustavien parlamenttien jäsenten ja senaattorien valtuuskunnan, jota johti Mercosurin parlamentaarisen sekavaliokunnan puheenjohtaja Alfredo Atanasof.

Puhetta johti Pat COX

puhemies

5.   Äänestykset

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset, ...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

5.1.   Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa [2002/2258(INI)] - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Georges Garot (A5-0022/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 1)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0084)

5.2.   Maataloustutkimus (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Maatalous ja maataloustutkimus YMP:n uudistamisen yhteydessä [2003/2052(INI)] - Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta. Esittelijä: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A5-0018/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 2)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0085)

5.3.   Ammattipätevyyden tunnustaminen ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta [KOM(2002) 119 - C5-0113/2002 - 2002/0061(COD)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Stefano Zappalà (A5-0470/2003).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 3)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2004)0086)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0086)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Esittelijä ehdotti tarkistukseen 20 suullista tarkistusta, jota ei käsitelty.

5.4.   Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä [KOM(2003) 418 - C5-0320/2003 - 2003/0153(COD)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0025/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 4)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2004)0087)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0087)

5.5.   Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet * (äänestys)

Mietintö: Ehdotus neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä [KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS)] - Kalatalousvaliokunta. Esittelijä: Dominique F.C. Souchet (A5-0024/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 5)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2004)0088)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0088)

5.6.   Työaikajärjestelyt (äänestys)

Mietintö: Työaikajärjestelyt (direktiivin 93/104/ETY tarkistaminen) [2003/2165(INI)] - Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta. Esittelijä: Alejandro Cercas (A5-0026/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 6)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0089)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Esittelijä ehdotti PSE-ryhmän puolesta 12 kohtaan suullista tarkistusta, joka otettiin huomioon, ja pyysi, että mainitusta kohdasta äänestetään kohta kohdalta. Elizabeth Lynne ja Brian Crowley esittivät vastalauseen mainittuun kohtaan esitettyjen tarkistusten äänestysjärjestyksen johdosta.

José Ribeiro e Castro ja Luigi Cocilovo pahoittelivat mainitusta kohdasta toimitetun äänestyksen aikana vallinnutta sekasortoa.

6.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

Suulliset äänestysselitykset:

Mietintö: Garot - A5-0022/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Graefe zu Baringdorf - A5-0018/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Zappalà - A5-0470/2003

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Gargani - A5-0025/2004

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Mietintö: Cercas - A5-0026/2004

| — | Carlo Fatuzzo ja Brian Crowley |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo ja Brian Crowley

Brian Crowley epäili, että 12 kohtaan esitetyn suullisen tarkistuksen huomioon ottaminen ei ollut perusteltua (puhemies merkitsi tämän huomautuksen muistiin).

7.   Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Seuraavat jäsenet ovat ilmoittaneet halunneensa äänestää seuraavasti:

Mietintö: Garot - A5-0022/2004

| — | kertaäänestys

  puolesta: José Ribeiro e Castro, Eurig Wyn

  vastaan: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

kertaäänestys

puolesta: José Ribeiro e Castro, Eurig Wyn

vastaan: Avril Doyle

Mietintö: Zappalà - A5-0470/2003

| — | tarkistus 8

  puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Enrico Ferri |
| --- | --- |

—

tarkistus 8

puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Enrico Ferri

| — | tarkistus 20

  puolesta: Enrico Ferri

  tyhjää: Avril Doyle |
| --- | --- |

—

tarkistus 20

puolesta: Enrico Ferri

tyhjää: Avril Doyle

| — | tarkistus 23

  puolesta: Enrico Ferri

  vastaan: Hans-Peter Martin, Emmanouil Mastorakis |
| --- | --- |

—

tarkistus 23

puolesta: Enrico Ferri

vastaan: Hans-Peter Martin, Emmanouil Mastorakis

| — | tarkistus 62

  puolesta: Ilda Figueiredo, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

tarkistus 62

puolesta: Ilda Figueiredo, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | tarkistus 63

  puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

tarkistus 63

puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | tarkistus 72

  vastaan: Marie Anne Isler Béguin |
| --- | --- |

—

tarkistus 72

vastaan: Marie Anne Isler Béguin

| — | tarkistus 121

  puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

tarkistus 121

puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | ryhmä 2

  puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

ryhmä 2

puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | tarkistus 131

  puolesta: Patricia McKenna |
| --- | --- |

—

tarkistus 131

puolesta: Patricia McKenna

| — | tarkistus 68 vo 2. osa

  vastaan: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

tarkistus 68 vo 2. osa

vastaan: Arlene McCarthy

| — | tarkistus 68 vo

  vastaan: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

tarkistus 68 vo

vastaan: Claude Turmes

| — | tarkistus 73

  puolesta: Paolo Costa, Avril Doyle, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

tarkistus 73

puolesta: Paolo Costa, Avril Doyle, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | tarkistus 208

  puolesta: Christopher J.P. Beazley, Paolo Costa, John Walls Cushnahan, Konstantinos Hatzidakis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Dana Rosemary Scallon, Antonio Di Pietro, Giorgio Calò |
| --- | --- |

—

tarkistus 208

puolesta: Christopher J.P. Beazley, Paolo Costa, John Walls Cushnahan, Konstantinos Hatzidakis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Dana Rosemary Scallon, Antonio Di Pietro, Giorgio Calò

| — | tarkistus 212

  puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

tarkistus 212

puolesta: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | tarkistus 197

  puolesta: Paolo Costa, Giorgio Calò

  vastaan: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

tarkistus 197

puolesta: Paolo Costa, Giorgio Calò

vastaan: Rainer Wieland

Mietintö: Gargani - A5-0025/2004

| — | lainsäädäntöpäätöslauselma

  puolesta: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

lainsäädäntöpäätöslauselma

puolesta: Rainer Wieland

Mietintö: Souchet - A5-0024/2004

| — | lainsäädäntöpäätöslauselma

  puolesta: Robert Goebbels |
| --- | --- |

—

lainsäädäntöpäätöslauselma

puolesta: Robert Goebbels

Mietintö: Cercas - A5-0026/2004

| — | tarkistus 24P

  vastaan: Christopher J.P. Beazley |
| --- | --- |

—

tarkistus 24P

vastaan: Christopher J.P. Beazley

| — | 12 kohta, 1. osa suullisesti muutettuna

  puolesta: Juan José Bayona de Perogordo, Marie-Françoise Garaud, Thomas Mann, Eurig Wyn, PPE-DE-ryhmän ranskalaiset jäsenet, Jens-Peter Bonde, Ulla Margrethe Sandbæk, Bent Hindrup Andersen, Jean-Louis Bernié |
| --- | --- |

—

12 kohta, 1. osa suullisesti muutettuna

puolesta: Juan José Bayona de Perogordo, Marie-Françoise Garaud, Thomas Mann, Eurig Wyn, PPE-DE-ryhmän ranskalaiset jäsenet, Jens-Peter Bonde, Ulla Margrethe Sandbæk, Bent Hindrup Andersen, Jean-Louis Bernié

| — | tarkistus 13

  puolesta: Jean-Louis Bernié |
| --- | --- |

—

tarkistus 13

puolesta: Jean-Louis Bernié

| — | 12 kohta, 2. osa suullisesti muutettuna

  puolesta: Juan José Bayona de Perogordo, Martin Callanan, Daniel J. Hannan, Christopher Heaton-Harris, Thomas Mann, PPE-DE-ryhmän ranskalaiset jäsenet, Jens-Peter Bonde, Ulla Margrethe Sandbæk, Bent Hindrup Andersen

  vastaan: Ilda Figueiredo, Marie-Françoise Garaud, Jean-Louis Bernié |
| --- | --- |

—

12 kohta, 2. osa suullisesti muutettuna

puolesta: Juan José Bayona de Perogordo, Martin Callanan, Daniel J. Hannan, Christopher Heaton-Harris, Thomas Mann, PPE-DE-ryhmän ranskalaiset jäsenet, Jens-Peter Bonde, Ulla Margrethe Sandbæk, Bent Hindrup Andersen

vastaan: Ilda Figueiredo, Marie-Françoise Garaud, Jean-Louis Bernié

| — | tarkistus 17/rev P

  puolesta: Johanna L.A. Boogerd-Quaak

  tyhjää: Helle Thorning-Schmidt, Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

tarkistus 17/rev P

puolesta: Johanna L.A. Boogerd-Quaak

tyhjää: Helle Thorning-Schmidt, Olga Zrihen

| — | tarkistus 2

  puolesta: Marjo Matikainen-Kallström |
| --- | --- |

—

tarkistus 2

puolesta: Marjo Matikainen-Kallström

| — | päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

  vastaan: Per-Arne Arvidsson, Jens-Peter Bonde, Charlotte Cederschiöld, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Ulla Margrethe Sandbæk, Alexander Radwan, Per Stenmarck, Peder Wachtmeister |
| --- | --- |

—

päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

vastaan: Per-Arne Arvidsson, Jens-Peter Bonde, Charlotte Cederschiöld, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Ulla Margrethe Sandbæk, Alexander Radwan, Per Stenmarck, Peder Wachtmeister

(Istunto keskeytettiin klo 13.05 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)

Puhetta johti Charlotte CEDERSCHIÖLD

varapuhemies

8.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

9.   Euroopan unionin kanta Kansainvälisessä tuomioistuimessa Israelin rakentamasta turva-aidasta järjestettävään kuulemiseen (julkilausuma ja keskustelu)

Neuvoston julkilausuma: Euroopan unionin kanta Kansainvälisessä tuomioistuimessa Israelin rakentamasta turva-aidasta järjestettävään kuulemiseen.

Dick Roche (neuvoston puheenjohtaja) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Michael Gahler PPE-DE-ryhmän puolesta, Emilio Menéndez del Valle PSE-ryhmän puolesta, Sarah Ludford ELDR-ryhmän puolesta, Luisa Morgantini GUE/NGL-ryhmän puolesta, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE-ryhmän puolesta, Ulla Margrethe Sandbæk EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Marco Pannella, John Walls Cushnahan, Johannes (Hannes) Swoboda, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Caroline Lucas, Bastiaan Belder, Georges Berthu, Lennart Sacrédeus ja Giovanni Claudio Fava.

Puhetta johti Gérard ONESTA

varapuhemies

Puheenvuorot: Jean-Thomas Nordmann, Jan Dhaene ja Dick Roche.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

10.   Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus) (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus).

Frits Bolkestein (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Francesco Fiori PPE-DE-ryhmän puolesta, Giovanni Claudio Fava PSE-ryhmän puolesta, Karin Riis-Jørgensen ELDR-ryhmän puolesta, Sérgio Ribeiro GUE/NGL-ryhmän puolesta, Pierre Jonckheer Verts/ALE-ryhmän puolesta, Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta, sitoutumaton Mario Borghezio, Theresa Villiers, Pervenche Berès, Giorgio Calò, Chantal Cauquil, Monica Frassoni, Roberta Angelilli, Benedetto Della Vedova, Klaus-Heiner Lehne, Robert Goebbels, Generoso Andria, Harald Ettl, Inglewood, Frits Bolkestein ja Monica Frassoni, joka esitti kysymyksen, johon Frits Bolkestein vastasi.

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Francesco Fiori PPE-DE-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0054/2004) |
| --- | --- |

—

Francesco Fiori PPE-DE-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0054/2004)

| — | Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoitusmarkkinoiden valvonnasta (Parmalat-tapaus) (B5-0077/2004) |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo PSE-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoitusmarkkinoiden valvonnasta (Parmalat-tapaus) (B5-0077/2004)

| — | Christopher Huhne ja Karin Riis-Jørgensen ELDR-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0055/2004) |
| --- | --- |

—

Christopher Huhne ja Karin Riis-Jørgensen ELDR-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0055/2004)

| — | Pierre Jonckheer, Alain Lipietz ja Miquel Mayol i Raynal Verts/ALE-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0056/2004) |
| --- | --- |

—

Pierre Jonckheer, Alain Lipietz ja Miquel Mayol i Raynal Verts/ALE-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0056/2004)

| — | Fausto Bertinotti, Ilda Figueiredo ja Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta Parmalatin kriisistä ja omistajaohjauksesta (B5-0057/2004) |
| --- | --- |

—

Fausto Bertinotti, Ilda Figueiredo ja Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta Parmalatin kriisistä ja omistajaohjauksesta (B5-0057/2004)

| — | Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0053/2004) |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus (B5-0053/2004)

Äänestys: istunnon pöytäkirja 12.2.2004, kohta 7.7

Puhetta johti Alonso José PUERTA

varapuhemies

11.   Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)

Parlamentti käsitteli neuvostolle osoitettuja kysymyksiä (B5-0007/2004).

Kysymys 1 - María Izquierdo Rojo: Yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien uusien oliiviöljyä, puuvillaa ja tupakkaa koskevien ehdotusten vaikutukset viljelysten häviämiseen ja yhteiskuntarakenteen muutokseen Andalusiassa.

Dick Roche (neuvoston puheenjohtaja) vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti María Izquierdo Rojo.

Kysymys 2 - Mary Elizabeth Banotti: Sosiaalinen osallisuus, kolmas sektori.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Mary Elizabeth Banotti.

Kysymys 3 - Lennart Sacrédeus: Eritreassa kadonnut toimittaja Dawit Isaac.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Lennart Sacrédeus.

Kysymys 4 - Gerard Collins: Euroopan unioni ja Etelä-Afrikka.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Gerard Collins ja Paul Rübig.

Kysymys 5 on peruutettu.

Kysymys 6 - Brian Crowley: Lastensuojelun hyvän käytännön edistäminen nuorisotyössä kaikkialla Euroopassa.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Brian Crowley ja Paul Rübig.

Kysymys 7 on peruutettu.

Kysymys 8 - Liam Hyland: Lihatuotteiden merkinnät.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Liam Hyland.

Kysymys 9 - Seán Ó Neachtain: Kalastusalan sidosryhmien kuuleminen.

Dick Roche vastasi kysymyksiin sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Seán Ó Neachtain.

Kysymys 10 - Alexandros Alavanos: Kyproksen ongelman ratkaisuyritykset.

Kysymys 11 - Rodi Kratsa-Tsagaropoulou: Kyproksen kysymykseen liittyvät uudet tapahtumat ja ratkaisunäkymät.

Dick Roche vastasi kysymyksiin sekä lisäkysymyksiin, joita esittivät Bernd Posselt ja Lennart Sacrédeus.

Kysymys 12 - Josu Ortuondo Larrea: Rikkooko Espanjan hallitus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohtaa.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Josu Ortuondo Larrea.

Kysymys 13 - Bernd Posselt: Kosovon asema.

Dick Roche vastasi kysymykseen sekä lisäkysymykseen, jonka esitti Bernd Posselt.

Josu Ortuondo Larrea käytti puheenvuoron.

Kysymys 14 - Miguel Angel Martínez Martínez: Yhdysvalloissa vangittuina olevien kuubalaisten oloja koskevat ihmisoikeusrikkomukset.

Kysymys 15 - Pedro Marset Campos: Kuuban kansalaisten ihmisoikeuksien loukkaaminen USA:ssa.

Kysymys 16 - Ilda Figueiredo: Yhdysvallat loukkaa Kuuban kansalaisten ihmisoikeuksia.

Kysymys 17 - Efstratios Korakas: Yhdysvallat rikkoo viiden laittomasti pidätettynä olevan Kuuban kansalaisen ihmisoikeuksia.

Dick Roche ilmoitti, että hänellä ei ollut mitään lisättävää neuvoston syyskuussa, marraskuussa ja joulukuussa 2003 samaa aihetta koskeneisiin kysymyksiin antamiin vastauksiin. Tämän jälkeen hän vastasi kuitenkin lisäkysymyksiin, joita esittivät Miguel Angel Martínez Martínez, Pedro Marset Campos, Ilda Figueiredo, Ioannis Patakis (laatijan sijainen) ja Brian Crowley.

Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti.

Neuvostolle varattu kyselytunti julistettiin päättyneeksi.

(Istunto keskeytettiin klo 19.00 ja sitä jatkettiin klo 21.05.)

Puhetta johti Ingo FRIEDRICH

varapuhemies

12.   Parlamentin kokoonpano

Toimivaltaiset Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Marie-Françoise Duthu on nimitetty parlamentin jäseneksi Yves Piétrasantan tilalle 11. helmikuuta 2004 alkaen.

Puhemies muistutti työjärjestyksen 7 artiklan 5 kohdan määräyksistä.

13.   Siviiliprosessioikeuden lähentäminen (keskustelu)

Mietintö: Siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymät Euroopan unionissa [(KOM(2002) 654 - KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0041/2004).

Paolo Bartolozzi (esittelijän sijainen) esitteli laatimansa mietinnön.

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta ja Neil MacCormick Verts/ALE-ryhmän puolesta.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 12.2.2004, kohta 7.8

14.   Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta [KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Emmanouil Mastorakis (A5-0021/2004).

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) käytti puheenvuoron.

Emmanouil Mastorakis esitteli laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Konstantinos Hatzidakis PPE-DE-ryhmän puolesta, Bernard Poignant PSE-ryhmän puolesta, Herman Vermeer ELDR-ryhmän puolesta, Josu Ortuondo Larrea Verts/ALE-ryhmän puolesta, Luís Queiró UEN-ryhmän puolesta, sitoutumaton Dominique F.C. Souchet, Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta, Georg Jarzembowski, Rosa Miguélez Ramos, Koenraad Dillen, Raquel Cardoso, Paulo Casaca ja Loyola de Palacio.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 12.2.2004, kohta 7.3

15.   Intermodaaliset lastausyksiköt ***I (keskustelu)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä [KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Ulrich Stockmann (A5-0016/2004).

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) käytti puheenvuoron.

Ulrich Stockmann esitteli laatimansa mietinnön

Puheenvuorot: Mathieu J.H. Grosch PPE-DE-ryhmän puolesta, Samuli Pohjamo ELDR-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, Georg Jarzembowski, Peter Pex ja Loyola de Palacio.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 12.2.2004, kohta 7.4

16.   Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen *** (keskustelu)

Suositus: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin [14389/2003 - KOM(2003) 534 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0042/2004).

Loyola de Palacio (komission varapuheenjohtaja) käytti puheenvuoron.

José María Gil-Robles Gil-Delgado esitteli suosituksen.

Puheenvuorot: Josu Ortuondo Larrea (RETT-valiokunnan lausunnon valmistelija), Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta, Rijk van Dam EDD-ryhmän puolesta, Rosa Miguélez Ramos, Ioannis Koukiadis ja Loyola de Palacio.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: istunnon pöytäkirja 12.2.2004, kohta 7.5

17.   Seuraavan istunnon esityslista

Huomisen istunnon esityslista on vahvistettu (ks. ”Esityslista” PE 340.723/OJJE).

18.   Istunnon päättäminen

Istunto päättyi klo 23.05.

Julian Priestley

pääsihteeri

Alonso José Puerta

varapuhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Paolo Costa, Raffaele Costa, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Darras, Daul, Davies, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Gobbo, Goebbels, Goepel, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuhne, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lombardo, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martelli, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pack, Paisley, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Piétrasanta, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sartori, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wyn, Wynn, Xarchakos, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen.

Tarkkailijat

Bagó, Balsai, Bastys, Beňová, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Christodoulidis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Ciemniak, Cilevičs, Cybulski, Demetriou, Drzęźla, Falbr, Fazakas, Filipek, Gałażewski, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Gurmai, Horvat, Ilves, Jerzy Jaskiernia, Kamiński, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kļaviņš, Kłopotek, Klukowski, Kósėné Kovács, Kowalska, Kozlík, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Landsbergis, Lepper, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Liepiņa, Lisak, Litwiniec, Lydeka, Łyżwiński, Maldeikis, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pasternak, Pęczak, Alojz Peterle, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Protasiewicz, Janno Reiljan, Sefzig, Ševc, Siekierski, Smorawiński, Surján, Svoboda, Szabó, Szájer, Szczygło, Szent-Iványi, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wenderlich, Widuch, Wikiński, Wiśniowska, Wittbrodt, Zėborská, Żenkiewicz, Žiak.

---

LIITE 1

ÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Käytettyjen merkkien ja lyhenteiden selitykset

| + | hyväksytty |
| --- | --- |
| - | hylätty |
| ↓ | rauennut |
| per. | peruutettu |
| NHÄ (..., ..., ...) | nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| KÄ (..., ..., ...) | koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| osat | kohta kohdalta -äänestys |
| eä | erillinen äänestys |
| tark. | tarkistus |
| KT | kompromissitarkistus |
| vo | vastaava osa |
| P | tekstiä poistava tarkistus |
| = | identtiset tarkistukset |
| § | kohta |
| art. | artikla |
| kappale | johdanto-osan kappale |
| PR | päätöslauselmaesitys |
| PRC | yhteinen päätöslauselmaesitys |
| SEC | salainen äänestys |

+

hyväksytty

-

hylätty

↓

rauennut

per.

peruutettu

NHÄ (..., ..., ...)

nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

KÄ (..., ..., ...)

koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

osat

kohta kohdalta -äänestys

eä

erillinen äänestys

tark.

tarkistus

KT

kompromissitarkistus

vo

vastaava osa

P

tekstiä poistava tarkistus

=

identtiset tarkistukset

§

kohta

art.

artikla

kappale

johdanto-osan kappale

PR

päätöslauselmaesitys

PRC

yhteinen päätöslauselmaesitys

SEC

salainen äänestys

1.   Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa

Mietintö: GAROT (A5-0022/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | NHÄ | + | 313, 60, 42 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

NHÄ

+

313, 60, 42

Nimenhuutoäänestystä koskeva pyyntö

PSE: kertaäänestys

2.   Maataloustutkimus

Mietintö: GRAEFE ZU BARINGDORF (A5-0018/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

3.   Ammattipätevyyden tunnustaminen ***I

Mietintö: ZAPPALÀ (A5-0470/2003)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä | 1-2
  4-5
  7
  9-10
  13-16
  18-19
  25-26
  29-30
  32
  36
  39
  53
  59
  64
  70
  77
  81
  83
  86-87
  89
  92
  94
  98
  101-102
  104
  110
  114-115
  124
  126-128
  132-135 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - erilliset äänestykset | 6 | valiokunta | eä/KÄ | + | 249, 197, 7 |
| 8 | valiokunta | NHÄ | + | 286, 177, 14 |
| 11 | valiokunta | eä | - | |
| 12 | valiokunta | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 20 | valiokunta | NHÄ | - | 169, 319, 19 |
| 23 | valiokunta | NHÄ | + | 269, 228, 8 |
| 24 | valiokunta | eä | - | |
| 31 | valiokunta | eä | + | |
| 33 | valiokunta | eä | - | |
| 34 | valiokunta | eä | + | |
| 35 | valiokunta | eä | + | |
| 37 | valiokunta | osat/NHÄ | | lisäyksenä |
| 1 | + | 433, 89, 5 |
| 2 | - | 201, 306, 17 |
| 38 | valiokunta | eä/KÄ | + | 288, 235, 1 |
| 40 | valiokunta | eä | - | |
| 41 | valiokunta | eä | + | |
| 42 | valiokunta | NHÄ | - | 238, 289, 7 |
| 43 | valiokunta | eä | - | |
| 49 | valiokunta | eä | - | |
| 51 | valiokunta | eä | - | |
| 54 | valiokunta | eä | - | |
| 55 | valiokunta | eä | + | |
| 56 | valiokunta | eä | - | |
| 57 | valiokunta | NHÄ | + | 491, 36, 7 |
| 58 | valiokunta | eä/KÄ | + | 280, 248, 5 |
| 60 | valiokunta | eä | + | |
| 62 | valiokunta | NHÄ | + | 301, 203, 28 |
| 63 | valiokunta | NHÄ | + | 321, 204, 6 |
| 67 | valiokunta | eä | - | |
| 69 | valiokunta | eä | - | |
| 72 | valiokunta | NHÄ | - | 244, 282, 11 |
| 78 | valiokunta | eä | - | |
| 79 | valiokunta | eä | - | |
| 100 | valiokunta | eä | - | |
| 107 | valiokunta | eä | - | |
| 112 | valiokunta | eä | + | |
| 113 | valiokunta | eä | + | |
| 116 + 117 | valiokunta | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 121 | valiokunta | NHÄ | - | 206, 331, 3 |
| tiedot ja taidot - yhtenä ryhmänä | Ryhmä 1 | valiokunta
  - PSE | | + | |
| insinöörit - yhtenä ryhmänä | Ryhmä 2 | valiokunta +
  PPE-DE | NHÄ | - | 138, 381, 16 |
| 131 | valiokunta | NHÄ | - | 113, 397, 21 |
| art. 4 | 139 | PSE | | + | |
| art. 5, § 1 | 213 | PPE-DE | | - | |
| 44 | valiokunta | | - | |
| art. 5, § 2 | 45 | valiokunta | | + | |
| 140 | PSE | | ↓ | |
| jälkeen art. 5 | 141 | PSE | | + | |
| art. 6 | 46 =
  198 = | valiokunta


  PPE-DE | | ↓ | |
| 189 | ELDR + HARBOUR | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 142 | PSE | | ↓ | |
| 143 | PSE | | + | |
| jälkeen art. 6 | 199 | PPE-DE | | - | |
| 47 | valiokunta | | - | |
| 200 | PPE-DE | | - | |
| 48 | valiokunta | | - | |
| art. 7 | 144 | PSE | | - | |
| 50 | valiokunta | | + | |
| art. 8, § 1 | 136 vo | Verts/ALE | KÄ | + | 293, 228, 12 |
| 52 vo | valiokunta | | ↓ | |
| 145 | PSE | | + | |
| art. 8, § 1 a | 136 vo | Verts/ALE | | + | |
| art. 8, § 2 | 52 vo | valiokunta | | + | |
| art. 8, § 2 a | 146 | PSE | | + | |
| jälkeen art. 9 | 206 | PPE-DE | | - | |
| art. 11, § 2-4 | 192 | HARBOUR ym. | | + | |
| 193 | HARBOUR ym. | | + | |
| 194 | HARBOUR ym. | KÄ | - | 239, 287, 7 |
| art. 11, § 5 | KT 216 | PPE + PSE + ELDR + Verts | | + | |
| 195 | HARBOUR ym. | | per. | |
| 137/rev | ELDR | NHÄ | ↓ | |
| art. 11, § 6 | KT 217 | PPE + PSE + ELDR + Verts | NHÄ | + | 501, 25, 7 |
| 196 | HARBOUR ym. | | per. | |
| 138/rev | ELDR | NHÄ | ↓ | |
| art. 11, jälkeen kohdan 6 | KT 218 | PPE + PSE + ELDR + Verts | | + | |
| art. 13, § 2 | 61 | valiokunta | | - | |
| 147 | PSE | | per. | |
| art. 13 - lisäykset | 148 | PSE | | ↓ | |
| 214 | PPE-DE | NHÄ | + | 335, 206, 3 |
| art. 14, § 1, johdanto | 149 | PSE | | - | |
| art. 14, § 2, alakohta 1 | 150 | PSE | | - | |
| 65 | valiokunta | | - | |
| art. 14, § 2, alakohdat 2 ja 3 | 66 P | valiokunta | | - | |
| 151 | PSE | | + | |
| art. 15, § 1, alakohta 2 | 68 vo | valiokunta | osat/NHÄ | | |
| 1 | + | 285, 248, 6 |
| 2 | - | 245, 283, 4 |
| 184 | PSE | | ↓ | |
| 190 | KAUPPI ym. | | ↓ | |
| art. 15, § 1 loppuosa | 68 vo | valiokunta | NHÄ | + | 289, 238, 7 |
| art. 17, § 1 | 207 | PPE-DE | | + | |
| 71 | valiokunta | NHÄ | ↓ | |
| art. 20, § 1 | 152 | PSE | | + | |
| 73 | valiokunta | NHÄ | - | 172, 359, 9 |
| 153 | PSE | | + | |
| art. 20, § 6 | 202 | PPE-DE | | - | |
| 75 | valiokunta | | + | |
| 203 | PPE-DE | | ↓ | |
| art. 23, § 6 | 155 P | PSE | | + | |
| 82 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 24, § 2 | 156 | PSE | | + | |
| 157 | PSE | | + | |
| 84 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 25, § 3-5 | 85 P | valiokunta | | - | |
| 158 | PSE | | + | |
| art. 29, § 2 | 159 | PSE | | + | |
| 160 | PSE | | + | |
| art. 41, § 2 | 162 | PSE | | + | |
| 103 | valiokunta | | ↓ | |
| art. 41, jälkeen kohdan 2 | 163 | PSE | | + | |
| art. 42, § 1 | 164 | PSE | NHÄ | - | 230, 297, 9 |
| 106 vo | valiokunta | NHÄ | - | 252, 282, 6 |
| 106 vo | valiokunta | NHÄ | - | 250, 273, 8 |
| art. 43, § 1, alakohta 2 | 108 vo | valiokunta | | - | |
| art. 43, § 2, alakohta 2 | 165 | PSE | | - | |
| 108 vo | valiokunta | | - | |
| jälkeen art. 45 | 208 | PPE-DE | NHÄ | - | 122, 397, 17 |
| 109 | valiokunta | | - | |
| 212 | PPE-DE | NHÄ | + | 274, 252, 12 |
| art. 53 | 118 P | valiokunta | | + | |
| 166 | PSE | | ↓ | |
| art. 54, § 1 | 167 vo | PSE | | - | |
| 119 + 120 vo | valiokunta | | + | |
| art. 54, jälkeen kohdan 1 | 119 + 120 vo | valiokunta | osat | | |
| 1 | + | |
| 2/KÄ | - | 258, 266, 4 |
| 191 | KAUPPI ym. | KÄ | - | 259, 267, 4 |
| art. 54, § 3 ja 4 | 167 vo | PSE | | - | |
| art. 55 | 187 | PSE | | + | |
| 122 | valiokunta | | + | |
| art. 56, § 2 | 168 | PSE | | + | |
| 123 | valiokunta | | + | |
| liite 6 | 178/rev2 | PSE | | + | |
| 215 | PPE-DE | | + | |
| jälkeen kappaleen 9 | 185 | PSE | | + | |
| 188 | PSE | | + | |
| kappale 14 | 17 | valiokunta | | - | |
| 179 | PSE | | + | |
| jälkeen kappaleen 21 | 197 | PPE-DE | NHÄ | - | 145, 377, 12 |
| jälkeen kappaleen 22 | 186 | PSE | | + | |
| kappale 24 | 27 | valiokunta | | + | |
| 180 | PSE | | + | |
| jälkeen kappaleen 24 | 181 | PSE | | + | |
| 28 | valiokunta | | ↓ | |
| 182 | PSE | | + | |
| jälkeen kappaleen 25 | 183 | PSE | | + | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä

1-2

4-5

7

9-10

13-16

18-19

25-26

29-30

32

36

39

53

59

64

70

77

81

83

86-87

89

92

94

98

101-102

104

110

114-115

124

126-128

132-135

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - erilliset äänestykset

6

valiokunta

eä/KÄ

+

249, 197, 7

8

valiokunta

NHÄ

+

286, 177, 14

11

valiokunta

eä

-

12

valiokunta

osat

1

+

2

-

20

valiokunta

NHÄ

-

169, 319, 19

23

valiokunta

NHÄ

+

269, 228, 8

24

valiokunta

eä

-

31

valiokunta

eä

+

33

valiokunta

eä

-

34

valiokunta

eä

+

35

valiokunta

eä

+

37

valiokunta

osat/NHÄ

lisäyksenä

1

+

433, 89, 5

2

-

201, 306, 17

38

valiokunta

eä/KÄ

+

288, 235, 1

40

valiokunta

eä

-

41

valiokunta

eä

+

42

valiokunta

NHÄ

-

238, 289, 7

43

valiokunta

eä

-

49

valiokunta

eä

-

51

valiokunta

eä

-

54

valiokunta

eä

-

55

valiokunta

eä

+

56

valiokunta

eä

-

57

valiokunta

NHÄ

+

491, 36, 7

58

valiokunta

eä/KÄ

+

280, 248, 5

60

valiokunta

eä

+

62

valiokunta

NHÄ

+

301, 203, 28

63

valiokunta

NHÄ

+

321, 204, 6

67

valiokunta

eä

-

69

valiokunta

eä

-

72

valiokunta

NHÄ

-

244, 282, 11

78

valiokunta

eä

-

79

valiokunta

eä

-

100

valiokunta

eä

-

107

valiokunta

eä

-

112

valiokunta

eä

+

113

valiokunta

eä

+

116 + 117

valiokunta

osat

1

+

2

+

121

valiokunta

NHÄ

-

206, 331, 3

tiedot ja taidot - yhtenä ryhmänä

Ryhmä 1

valiokunta
  - PSE

+

insinöörit - yhtenä ryhmänä

Ryhmä 2

valiokunta +
  PPE-DE

NHÄ

-

138, 381, 16

131

valiokunta

NHÄ

-

113, 397, 21

art. 4

139

PSE

+

art. 5, § 1

213

PPE-DE

-

44

valiokunta

-

art. 5, § 2

45

valiokunta

+

140

PSE

↓

jälkeen art. 5

141

PSE

+

art. 6

46 =

198 =

valiokunta

PPE-DE

↓

189

ELDR + HARBOUR

osat

1

+

2

-

142

PSE

↓

143

PSE

+

jälkeen art. 6

199

PPE-DE

-

47

valiokunta

-

200

PPE-DE

-

48

valiokunta

-

art. 7

144

PSE

-

50

valiokunta

+

art. 8, § 1

136 vo

Verts/ALE

KÄ

+

293, 228, 12

52 vo

valiokunta

↓

145

PSE

+

art. 8, § 1 a

136 vo

Verts/ALE

+

art. 8, § 2

52 vo

valiokunta

+

art. 8, § 2 a

146

PSE

+

jälkeen art. 9

206

PPE-DE

-

art. 11, § 2-4

192

HARBOUR ym.

+

193

HARBOUR ym.

+

194

HARBOUR ym.

KÄ

-

239, 287, 7

art. 11, § 5

KT 216

PPE + PSE + ELDR + Verts

+

195

HARBOUR ym.

per.

137/rev

ELDR

NHÄ

↓

art. 11, § 6

KT 217

PPE + PSE + ELDR + Verts

NHÄ

+

501, 25, 7

196

HARBOUR ym.

per.

138/rev

ELDR

NHÄ

↓

art. 11, jälkeen kohdan 6

KT 218

PPE + PSE + ELDR + Verts

+

art. 13, § 2

61

valiokunta

-

147

PSE

per.

art. 13 - lisäykset

148

PSE

↓

214

PPE-DE

NHÄ

+

335, 206, 3

art. 14, § 1, johdanto

149

PSE

-

art. 14, § 2, alakohta 1

150

PSE

-

65

valiokunta

-

art. 14, § 2, alakohdat 2 ja 3

66 P

valiokunta

-

151

PSE

+

art. 15, § 1, alakohta 2

68 vo

valiokunta

osat/NHÄ

1

+

285, 248, 6

2

-

245, 283, 4

184

PSE

↓

190

KAUPPI ym.

↓

art. 15, § 1 loppuosa

68 vo

valiokunta

NHÄ

+

289, 238, 7

art. 17, § 1

207

PPE-DE

+

71

valiokunta

NHÄ

↓

art. 20, § 1

152

PSE

+

73

valiokunta

NHÄ

-

172, 359, 9

153

PSE

+

art. 20, § 6

202

PPE-DE

-

75

valiokunta

+

203

PPE-DE

↓

art. 23, § 6

155 P

PSE

+

82

valiokunta

↓

art. 24, § 2

156

PSE

+

157

PSE

+

84

valiokunta

↓

art. 25, § 3-5

85 P

valiokunta

-

158

PSE

+

art. 29, § 2

159

PSE

+

160

PSE

+

art. 41, § 2

162

PSE

+

103

valiokunta

↓

art. 41, jälkeen kohdan 2

163

PSE

+

art. 42, § 1

164

PSE

NHÄ

-

230, 297, 9

106 vo

valiokunta

NHÄ

-

252, 282, 6

106 vo

valiokunta

NHÄ

-

250, 273, 8

art. 43, § 1, alakohta 2

108 vo

valiokunta

-

art. 43, § 2, alakohta 2

165

PSE

-

108 vo

valiokunta

-

jälkeen art. 45

208

PPE-DE

NHÄ

-

122, 397, 17

109

valiokunta

-

212

PPE-DE

NHÄ

+

274, 252, 12

art. 53

118 P

valiokunta

+

166

PSE

↓

art. 54, § 1

167 vo

PSE

-

119 + 120 vo

valiokunta

+

art. 54, jälkeen kohdan 1

119 + 120 vo

valiokunta

osat

1

+

2/KÄ

-

258, 266, 4

191

KAUPPI ym.

KÄ

-

259, 267, 4

art. 54, § 3 ja 4

167 vo

PSE

-

art. 55

187

PSE

+

122

valiokunta

+

art. 56, § 2

168

PSE

+

123

valiokunta

+

liite 6

178/rev2

PSE

+

215

PPE-DE

+

jälkeen kappaleen 9

185

PSE

+

188

PSE

+

kappale 14

17

valiokunta

-

179

PSE

+

jälkeen kappaleen 21

197

PPE-DE

NHÄ

-

145, 377, 12

jälkeen kappaleen 22

186

PSE

+

kappale 24

27

valiokunta

+

180

PSE

+

jälkeen kappaleen 24

181

PSE

+

28

valiokunta

↓

182

PSE

+

jälkeen kappaleen 25

183

PSE

+

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

Tarkistukset 74, 76, 91, 105, 111, 125, 129, 130, 169-177 ja 204 on mitätöity.

Tarkistukset 3 ja 99 eivät koske kaikkia kieliversioita, eikä niistä siten äänestetty (työjärjestyksen 140 artiklan 1 kohta)

Tarkistusta 1 ei otettu käsiteltäväksi. Asia on annettu puhemiehen päätettäväksi työjärjestyksen 140 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Tarkistukset 116 ja 117 sekä 119 ja 120 on yhdistetty.

Ryhmä 1 = JURI-valiokunnan 7 tarkistusta + PSE-ryhmän 2 tarkistusta (tarkistukset 80, 88, 90, 93, 95, 96, 97, 154, 161)

Ryhmä 2 = JURI-valiokunnan 3 tarkistusta + PPE-DE-ryhmän 5 tarkistusta (tarkistukset 21, 22, 131
  ,
  201, 205, 209, 210, 211)

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 20, 23, 37, 42, 57, 68, 71, 72, 73, 106, 121, 131, 137, 138, 164, 197, 208, 212, 214, 217, Ryhmä 2 (= tark. 21, 22, 201, 209, 210, 211)

GUE/NGL: tark. 8, 62, 63

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 33

PSE: tark. 33 [lisäyksenä], 6, 8, 11, 20, 23, 24, 31, 34, 35, 38, 40, 41, 42, 43, 49, 51, 54, 55, 56, 58, 60, 62, 63, 67, 69, 72, 78, 79, 100, 107, 112, 113, 116, 117 [yhdistetty tark. 116 kanssa], 121, 131

PSE-ryhmä on pyytänyt myös seuraavia äänestyksiä yhtenä ryhmänä:

Ryhmä 1: ”tiedot ja taidot” (tark. 80, 88, 90, 93, 95, 96, 97, 154, 161)

Ryhmä 2: ”insinöörit” (tark. 21, 22, 131, 201, 205, 209, 210, 211)

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE, PSE

tark. 189

1. osa: teksti ilman sanoja ”terveysalan ja sosiaalialan ammatit mukaan lukien”

2. osa: nämä sanat

PSE

tark. 12

1. osa:”Työntekijöiden vapaan ... ammattipätevyyttä koskevat”

2. osa:”ja yhteisön tasolla ... yleisessä järjestelmässä”

tark. 37

1. osa:”Tässä direktiivissä tarkoitetaan ... niitä edelleen”

2. osa:”Säännellyllä henkisellä ... tai lähtöjäsenvaltiossa”

tark. 116 ja 117 yhdistetty

1. osa:”Saman ammatin harjoittajien yhteenliittymät tai vastaavat elimet”

2. osa:”Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion” ja ”toimivat tiiviissä yhteistyössä ... niiden käsiteltäväksi”

tark. 119+120

1. osa:”Komissiota avustaa ... ammattiryhmän asiantuntemukseen”

2. osa:”Jäsenvaltiot varmistavat ... on edustettuna”

ELDR

tark. 68

1. osa: teksti ilman sanaa ”kansalliset”

2. osa: tämä sana

Muuta

PSE-ryhmä on peruuttanut tarkistuksensa 147.

M. HARBOUR on peruuttanut tarkistuksensa 195 ja 196.

Esittelijä ehdotti tarkistukseen 20 suullista tarkistusta, jota ei käsitelty, sillä yli 32 jäsentä vastusti sen huomioon ottamista.

PSE-ryhmä ehdotti, että tarkistuksista 33 ja 37 äänestetään lisäyksenä alkuperäiseen tekstiin.

4.   Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***I

Mietintö: GARGANI (A5-0025/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä | 1-12
  14-17
  19-34 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - erilliset äänestykset | 13 | valiokunta | eä | + | |
| 18 | valiokunta | eä/KÄ | + | 262, 244, 16 |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | NHÄ | + | 505, 6, 19 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä

1-12

14-17

19-34

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - erilliset äänestykset

13

valiokunta

eä

+

18

valiokunta

eä/KÄ

+

262, 244, 16

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

NHÄ

+

505, 6, 19

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: lopullinen äänestys

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 13, 18

5.   Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet *

Mietintö: SOUCHET (A5-0024/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä | 1-27 | valiokunta | | + | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | NHÄ | + | 420, 91, 7 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä

1-27

valiokunta

+

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

NHÄ

+

420, 91, 7

Nimenhuutoäänestystä koskeva pyyntö

UEN: lopullinen äänestys

6.   Työaikajärjestelyt

Mietintö: CERCAS (A5-0026/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 22 | UEN | | - | |
| 8/rev | ELDR + PPE-DE | NHÄ | + | 430, 86, 11 |
| jälkeen kohdan 1 | 9/rev | ELDR + PPE-DE | KÄ | + | 274, 240, 7 |
| 33 | ELDR | | + | |
| jälkeen kohdan 2 | 23 | UEN | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 3 | 10/rev | ELDR + PPE-DE | NHÄ | + | 428, 85, 10 |
| jälkeen kohdan 3 | 11/rev | ELDR + PPE-DE | | + | |
| § 6 | 34 | ELDR | | + | |
| § 7 | 24 P | UEN | NHÄ | - | 95, 423, 4 |
| § 8 | 36 | GUE/NGL | | - | |
| § 9 | 13/rev | ELDR + PPE-DE | NHÄ | + | lisäys


  441, 77, 6 |
| 25 | UEN | | ↓ | |
| § 10 | 14/rev | ELDR+PPE-DE | | per. | |
| § | alkuper. teksti | eä | - | |
| § 11 | | alkuper. teksti | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | § | alkuper. teksti | osat/NHÄ | | suullisesti muutettu |
| 1 | + | 275, 229, 9 |
| 2 | + | 335, 155, 21 |
| 26 P | UEN | | ↓ | |
| 15/rev | ELDR + PPE-DE | | ↓ | |
| jälkeen kohdan 12 | 35 | ELDR | | - | |
| § 13 | 37 | GUE/NGL | | - | |
| jälkeen kohdan 13 | 27 | UEN | | + | |
| § 14 | 1 P =
  16/rev P = | MILLER ym.
  ELDR + PPE-DE | NHÄ | + | 311, 89, 118 |
| § 15 | 17/rev P | ELDR + PPE-DE | NHÄ | + | 294, 93, 127 |
| § 16 | 18 P | PPE-DE | | per. | |
| 28 | ELDR + PPE-DE | NHÄ | + | 423, 52, 42 |
| 38 | GUE/NGL | | ↓ | |
| jälkeen kohdan 20 | 39 | GUE/NGL | NHÄ | - | 65, 431, 19 |
| kappale C | 29 | ELDR | | + | |
| jälkeen kappaleen I | 2 | PPE-DE | NHÄ | - | 229, 282, 6 |
| kappale L | 30 | ELDR | | - | |
| kappale N | 3/rev | ELDR + PPE-DE | | + | |
| kappale O | 4/rev | ELDR + PPE-DE | | + | |
| kappale P | 5/rev | ELDR+PPE-DE | | + | |
| kappale Q | 20 P | UEN | | - | |
| 31 | ELDR | | - | |
| kappale R | 21 P | UEN | | - | |
| 6/rev | ELDR + PPE-DE | | + | |
| kappale S | 32 | ELDR | | - | |
| kappale U | 19 | PPE-DE | | + | |
| kappale V | 7/rev P | ELDR + PPE-DE | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 370, 116, 21 |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

§ 1

22

UEN

-

8/rev

ELDR + PPE-DE

NHÄ

+

430, 86, 11

jälkeen kohdan 1

9/rev

ELDR + PPE-DE

KÄ

+

274, 240, 7

33

ELDR

+

jälkeen kohdan 2

23

UEN

osat

1

+

2

-

§ 3

10/rev

ELDR + PPE-DE

NHÄ

+

428, 85, 10

jälkeen kohdan 3

11/rev

ELDR + PPE-DE

+

§ 6

34

ELDR

+

§ 7

24 P

UEN

NHÄ

-

95, 423, 4

§ 8

36

GUE/NGL

-

§ 9

13/rev

ELDR + PPE-DE

NHÄ

+

lisäys

441, 77, 6

25

UEN

↓

§ 10

14/rev

ELDR+PPE-DE

per.

§

alkuper. teksti

eä

-

§ 11

alkuper. teksti

osat

1

+

2

+

§ 12

§

alkuper. teksti

osat/NHÄ

suullisesti muutettu

1

+

275, 229, 9

2

+

335, 155, 21

26 P

UEN

↓

15/rev

ELDR + PPE-DE

↓

jälkeen kohdan 12

35

ELDR

-

§ 13

37

GUE/NGL

-

jälkeen kohdan 13

27

UEN

+

§ 14

1 P =

16/rev P =

MILLER ym.

ELDR + PPE-DE

NHÄ

+

311, 89, 118

§ 15

17/rev P

ELDR + PPE-DE

NHÄ

+

294, 93, 127

§ 16

18 P

PPE-DE

per.

28

ELDR + PPE-DE

NHÄ

+

423, 52, 42

38

GUE/NGL

↓

jälkeen kohdan 20

39

GUE/NGL

NHÄ

-

65, 431, 19

kappale C

29

ELDR

+

jälkeen kappaleen I

2

PPE-DE

NHÄ

-

229, 282, 6

kappale L

30

ELDR

-

kappale N

3/rev

ELDR + PPE-DE

+

kappale O

4/rev

ELDR + PPE-DE

+

kappale P

5/rev

ELDR+PPE-DE

+

kappale Q

20 P

UEN

-

31

ELDR

-

kappale R

21 P

UEN

-

6/rev

ELDR + PPE-DE

+

kappale S

32

ELDR

-

kappale U

19

PPE-DE

+

kappale V

7/rev P

ELDR + PPE-DE

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

370, 116, 21

Nimenhuutoäänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE: tark. 8/rev, 10/rev, 17/rev, 28

ELDR: tark. 15, 16, 17, 28, § 12, lopullinen äänestys

Verts/ALE: tark. 1, 10, 16, 24, 26, 15, 17

GUE/NGL: tark. 2, 13, 39

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE

tark. 23

1. osa: teksti ilman sanoja ”ainutlaatuisen”

2. osa: tämä sana

§ 12

1. osa: sanoihin ”mahdollisimman pian”

2. osa: loppuosa

GUE/NGL

§ 11

1. osa:”korostaa, että näin ... on välttämätöntä”

2. osa:”niin pitkään kuin ... sitovia sääntöjä”

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE: § 10

ELDR: § 12

UEN: §§ 10, 11

Muuta

PPE-DE -ryhmä on peruuttanut tarkistuksensa 18.

PPE-DE-ryhmä ja ELDR-ryhmä ovat peruuttaneet tarkistuksensa 14.

Esittelijä ehdotti 12 kohtaan suullista tarkistusta seuraavasti:

12.
  vaatii tarkistamaan
  direktiivin 93/104/EY 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettua yksilöllistä opt-out-mahdollisuutta
  sen poistamiseksi käytöstä asteittain
  mahdollisimman pian;
  pyytää komissiota tällä välin määrittämään käytännön tapoja opt-out-mahdollisuuden mahdollisen tai todellisen väärinkäytön estämiseksi, mukaan lukien parhaat mahdolliset tavat vahvistaa optout-mahdollisuuden vapaaehtoisuuteen perustuvaa luonnetta;

Hän pyysi myös, että kohdasta, sellaisena kuin se on suullisesti muutettuna, äänestetään kohta kohdalta.

Puhemies totesi, että tämän suullisen tarkistuksen huomioon ottamista ei vastustettu, joten se käsiteltiin; kohta kohdalta -äänestystä koskeva pyyntö hyväksyttiin myös.

PSE-ryhmä ehdotti, että tarkistuksesta 13/rev äänestetään lisäyksenä alkuperäiseen tekstiin.

---

LIITE II

NIMENHUUTOÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Mietintö: Garot A5-0022/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 313

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Pesälä, Pohjamo, Ries, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Gobbo, Hager, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Andria, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferrer, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Langen, Laschet, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, McCartin, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Smet, Sommer, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Gröner, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Linkohr, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Souladakis, Swoboda, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Collins, Hyland, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes

Vastaan: 60

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Farage, Mathieu, Sandbæk, Titford

ELDR: Malmström, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Alyssandrakis, Blak, Eriksson, Frahm, Krarup, Patakis

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Grönfeldt Bergman, Scallon, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Adam, Andersson, Cashman, Corbett, Corbey, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Karlsson, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, O'Toole, Read, Sandberg-Fries, Stihler, Swiebel, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Trentin, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn

Tyhjää: 42

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Martelli, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Plooij-van Gorsel, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller, Manisco

NI: Beysen, Bonino, Claeys, Della Vedova, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Pannella, Turco

PPE-DE: Fiori

PSE: Martin Hans-Peter

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 8

Puolesta: 286

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Davies, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Bowe, Cashman, Dehousse, McCarthy, Zrihen

UEN: Bigliardo, Camre, Collins, Hyland, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 177

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

Tyhjää: 14

GUE/NGL: Blak

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Mennea, Pannella, Turco

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 20

Puolesta: 169

EDD: Booth, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Flemming, Foster, Friedrich, Gahler, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Khanbhai, Kirkhope, Knolle, Koch, Konrad, Langen, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Parish, Perry, Pex, Pirker, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Sartori, Scallon, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Villiers, Wachtmeister, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zissener

PSE: Paasilinna

UEN: Angelilli, Bigliardo, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Celli

Vastaan: 319

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Flesch

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet

PPE-DE: Andria, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Bourlanges, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ferrer, Fiori, Fourtou, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Herranz García, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Langenhagen, Laschet, Lulling, Mann Thomas, Martin Hugues, Mauro, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Pomés Ruiz, Quisthoudt-Rowohl, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Sommer, Sudre, Suominen, Thyssen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Zabell, Zimmerling

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 19

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Blak

NI: Bonino, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Mennea, Pannella, Turco

PPE-DE: Averoff, Marinos, Podestà, Schierhuber, Zacharakis

Verts/ALE: Ahern, Echerer

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 23

Puolesta: 269

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Bigliardo, Camre, Collins, Hyland, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Celli

Vastaan: 228

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Raschhofer

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 8

GUE/NGL: Blak

NI: Bonino, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Mennea, Pannella, Turco

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 37, 1. osa

Puolesta: 433

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, Procacci, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Mussa, Nobilia, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 89

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Eriksson, Krarup, Schmid Herman, Seppänen

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Bourlanges, Descamps, Hermange, Martin Hugues, Schaffner, Vlasto

PSE: Marinho, Miller

UEN: Camre, Collins, Crowley, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Flautre, Lipietz

Tyhjää: 5

GUE/NGL: Alyssandrakis, Blak, Patakis

NI: Garaud, Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 37, 2. osa

Puolesta: 201

ELDR: André-Léonard, Nordmann, Procacci

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Mussa, Nobilia, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Ahern

Vastaan: 306

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Bodrato, Bourlanges, Descamps, De Veyrac, Grossetête, Hermange, Martin Hugues, Schaffner, Sudre, Vlasto

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 17

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Alyssandrakis, Blak, Patakis

NI: Berthu, de La Perriere, Mennea, Souchet

PSE: Ceyhun

UEN: Camre, Collins, Crowley, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 42

Puolesta: 238

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Malmström, Martelli, Paulsen, Schmidt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern

Vastaan: 289

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Bébéar, Cornillet, Martin Hugues

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 7

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Blak

NI: Mennea

Verts/ALE: Celli

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 57

Puolesta: 491

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, De Mita, Deprez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 36

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Alavanos, Alyssandrakis, Blak, Eriksson, Frahm, Krarup, Patakis

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Cornillet, Daul, Descamps, De Veyrac, Fourtou, Grossetête, Hermange, Martin Hugues, Montfort, Santer, Schaffner, Sudre, Vlasto

Tyhjää: 7

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Schmid Herman, Seppänen

NI: Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 62

Puolesta: 301

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Caudron, Fiebiger, Fraisse, Manisco, Markov, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Vinci

NI: Beysen, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Bowe, Cashman, McCarthy

UEN: Angelilli, Bigliardo

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Sörensen, Staes, Wuori

Vastaan: 203

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bertinotti, Bordes, Brie, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Schröder Ilka, Uca, Vachetta

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Raschhofer, Speroni, Turco

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Voggenhuber

Tyhjää: 28

EDD: Abitbol, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Blak, Schmid Herman

NI: Berthu, de La Perriere, Mennea, Souchet, Varaut

PSE: Dehousse, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 63

Puolesta: 321

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Raschhofer, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Cashman, McCarthy

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Vastaan: 204

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Voggenhuber

Tyhjää: 6

GUE/NGL: Blak

NI: Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PSE: Whitehead

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 72

Puolesta: 244

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, Malmström, Martelli, Nordmann, Paulsen, Schmidt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 282

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Hansenne

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 11

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

NI: Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Mennea, Pannella, Turco

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 121

Puolesta: 206

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Malmström, Martelli, Paulsen, Schmidt

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, De Mita, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Trentin

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Muscardini, Mussa, Nobilia, Segni, Turchi

Vastaan: 331

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Brok, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Fourtou, Grossetête, Hermange, Martin Hugues, Montfort, Schaffner, Sudre, Vlasto

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Hyland, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 3

GUE/NGL: Blak, Eriksson

NI: Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Ryhmä 2

Puolesta: 138

ELDR: Calò, Costa Paolo, Di Pietro, Gasòliba i Böhm, Procacci, Vallvé

NI: Berthu, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, De Mita, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Florenz, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Marinos, Marques, Matikainen-Kallström, Mauro, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schleicher, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Breyer, Rühle

Vastaan: 381

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Perry, Pex, Pirker, Pronk, Provan, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Santer, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tannock, Theato, Twinn, Van Orden, van Velzen, Vlasto, Wachtmeister, Wieland

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 16

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Blak

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Mennea, Pannella, Turco

PPE-DE: Laschet, Musotto, Sommer

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 131

Puolesta: 113

EDD: Abitbol

ELDR: Calò, Costa Paolo, Di Pietro

NI: Berthu, Hager, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Bartolozzi, Bastos, Berend, Böge, von Boetticher, Brok, Brunetta, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, De Mita, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferri, Friedrich, Gahler, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Hatzidakis, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Marinos, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pastorelli, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Smet, Sommer, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Graefe zu Baringdorf, Rühle

Vastaan: 397

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Davies, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Marques, Martens, Martin Hugues, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nicholson, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pomés Ruiz, Pronk, Provan, Purvis, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schnellhardt, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Zabell

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 21

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Van Hecke

GUE/NGL: Blak

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Mennea, Pannella, Speroni, Turco

PPE-DE: Florenz, Lombardo, Musotto

Verts/ALE: McKenna

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 217

Puolesta: 501

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Speroni, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, De Mita, Deprez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Camre, Crowley, Hyland, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 25

EDD: Booth, Farage, Titford

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Cornillet, Daul, Descamps, De Veyrac, Fourtou, Grossetête, Hermange, Martin Hugues, Montfort, Sartori, Schaffner, Sudre

PSE: Adam, Soares

UEN: Berlato, Bigliardo, Collins, Muscardini, Segni, Thomas-Mauro

Tyhjää: 7

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 214

Puolesta: 335

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Napolitano

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 206

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: García-Orcoyen Tormo

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Celli

Tyhjää: 3

NI: Mennea, Pannella

PSE: Dehousse

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 68, 1. osa

Puolesta: 285

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Poos

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 248

EDD: Booth, Farage, Titford

ELDR: Gasòliba i Böhm, Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Ferrer

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

EDD: Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 68, 2. osa

Puolesta: 245

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Gasòliba i Böhm, Vallvé

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Poos

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Nogueira Román

Vastaan: 283

EDD: Booth, Farage, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Turco

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 4

GUE/NGL: Patakis, Sylla

NI: Garaud, Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 68 (loppuosa)

Puolesta: 289

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alavanos, Blak, Eriksson, Frahm, Seppänen

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Poos

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 238

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Pannella, Turco

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 7

GUE/NGL: Alyssandrakis, Krarup, Patakis

NI: Garaud, Mennea

PSE: Dehousse

Verts/ALE: Echerer

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 73

Puolesta: 172

EDD: Abitbol

ELDR: Di Pietro, Flesch

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Gobbo, de La Perriere, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Böge, von Boetticher, Brienza, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, De Mita, Dimitrakopoulos, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Knolle, Koch, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marinos, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Sartori, Schleicher, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Berger, Bösch, Casaca, De Keyser, Ettl, Gröner, Poos, Prets, Swoboda

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Rühle, Turmes, Wyn

Vastaan: 359

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Davies, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Laschet, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Marques, Martens, Martin Hugues, Montfort, Morillon, Nicholson, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Perry, Pex, Pirker, Pronk, Provan, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Santer, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Ferrández Lezaun, Jonckheer, Lipietz, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Tyhjää: 9

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Costa Paolo

NI: Mennea

PPE-DE: Doyle, Schmitt

Verts/ALE: Boumediene-Thiery

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 164

Puolesta: 230

ELDR: Davies

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 297

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Frahm, Krarup

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Garaud, Gobbo, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Poos

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Tyhjää: 9

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

NI: Claeys, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Mennea

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 106, 1. osa

Puolesta: 252

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Goebbels, Poos, Prets, Swoboda

UEN: Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Breyer, Graefe zu Baringdorf, Rühle, Schroedter

Vastaan: 282

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Deprez

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

NI: Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Echerer

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 106, 2. osa

Puolesta: 250

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Saint-Josse

ELDR: Di Pietro, Flesch

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Goebbels, Katiforis, Patrie, Poos, Prets, Swoboda

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Breyer, Graefe zu Baringdorf, Rühle, Schroedter

Vastaan: 273

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Deprez

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 8

EDD: Mathieu

NI: Borghezio, Gobbo, Mennea, Speroni

PSE: Rodríguez Ramos

Verts/ALE: Aaltonen, Echerer

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 208

Puolesta: 122

EDD: Abitbol

ELDR: Gasòliba i Böhm, Vallvé, Van Hecke

NI: Berthu, Borghezio, Gobbo, Hager, de La Perriere, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Brienza, Brok, Brunetta, Cocilovo, Cornillet, Costa Raffaele, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Ferri, Fiori, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Glase, Goepel, Gomolka, Grosch, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Nassauer, Niebler, Oostlander, Pastorelli, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Santini, Sartori, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, van Velzen, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Rühle

Vastaan: 397

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cushnahan, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Knolle, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, McMillan-Scott, Martin Hugues, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nicholson, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pomés Ruiz, Pronk, Provan, Purvis, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Zabell

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 17

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea

PPE-DE: Cardoso, De Mita, Gawronski, Gouveia, Hatzidakis

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 212

Puolesta: 274

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Rühle, Schroedter

Vastaan: 252

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Ayuso González, García-Orcoyen Tormo, Herranz García, Redondo Jiménez

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 12

ELDR: Formentini

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea, Speroni

Mietintö: Zappalà A5-0470/2003

Tarkistus 197

Puolesta: 145

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Vallvé

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gobbo, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Cushnahan, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferri, Fiori, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Hansenne, Hatzidakis, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Nassauer, Niebler, Nisticò, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Santini, Sartori, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, McKenna

Vastaan: 377

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Flemming, Foster, Fourtou, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gil-Robles Gil-Delgado, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Karas, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Martin Hugues, Méndez de Vigo, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nicholson, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Pomés Ruiz, Pronk, Provan, Purvis, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Schaffner, Schierhuber, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Zabell

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 12

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Bonino, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Pannella, Turco

PPE-DE: De Mita, Gouveia, Oostlander

Mietintö: Gargani A5-0025/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 505

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 6

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

Tyhjää: 19

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krarup, Laguiller, Manisco

NI: Bonino, Borghezio, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Pannella, Turco

Mietintö: Souchet A5-0024/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 420

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Gasòliba i Böhm

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Celli, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Nogueira Román, Ortuondo Larrea, Sörensen

Vastaan: 91

EDD: Andersen, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Eriksson, Frahm, Fraisse, Krarup, Schmid Herman

PPE-DE: Sacrédeus

PSE: van den Berg, Corbey, Goebbels, van Hulten, Swiebel

Verts/ALE: Aaltonen, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 7

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Dell'Alba

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Echerer, Mayol i Raynal

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 8/rev.

Puolesta: 430

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 86

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Souchet, Varaut

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 11

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Pannella, Turco

PSE: Ferreira, Zrihen

Verts/ALE: Jonckheer

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 10/rev.

Puolesta: 428

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 85

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Balfe, Ferrer

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 10

EDD: Booth, Farage, Titford

NI: Cappato, Pannella

PPE-DE: Cocilovo, Matikainen-Kallström

PSE: Zrihen

Verts/ALE: Gahrton, Jonckheer

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 24

Puolesta: 95

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Jensen, Pesälä, Riis-Jørgensen, Sørensen, Vallvé

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Balfe, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, García-Orcoyen Tormo, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Lehne, Maat, McMillan-Scott, Montfort, Nassauer, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Twinn, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 423

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Procacci, Ries, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Sudre, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 4

ELDR: Busk

GUE/NGL: Krarup

PPE-DE: Podestà

Verts/ALE: Gahrton

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 13/rev.

Puolesta: 441

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Martelli, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Jonckheer

Vastaan: 77

EDD: Bernié

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Ortuondo Larrea, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

NI: Cappato

PPE-DE: Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou

PSE: Ferreira

Verts/ALE: Onesta, Rühle

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

12 kohta, 1. osa

Puolesta: 275

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Butel, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Brie, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Uca, Vinci

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bremmer, Brienza, Cardoso, Coelho, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferrer, Ferri, Florenz, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Grosch, Hansenne, Hieronymi, Jarzembowski, Martens, Mennitti, Morillon, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pronk, Rovsing, Sacrédeus, Smet, Thyssen, Wachtmeister

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley, Hyland, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Vastaan: 229

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Caudron, Cauquil, Krivine, Laguiller, Manisco, Patakis, Scarbonchi, Sylla, Vachetta

NI: Beysen, Garaud, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Murphy

Verts/ALE: Wyn

Tyhjää: 9

ELDR: Di Pietro, Formentini, Monsonís Domingo, Nordmann

NI: Mennea

PSE: Moraes

UEN: Angelilli, Berlato

Verts/ALE: Gahrton

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

12 kohta, 2. osa

Puolesta: 335

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Blak, Brie, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Kaufmann, Krarup, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Schmid Herman, Seppänen, Uca

NI: Beysen, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Avilés Perea, Balfe, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, De Mita, Deprez, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Ferrer, Foster, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Khanbhai, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Liese, McMillan-Scott, Martens, Morillon, Nicholson, Niebler, Oostlander, Parish, Perry, Pronk, Provan, Purvis, Sacrédeus, Scallon, Smet, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, Villiers, Wachtmeister

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Nobilia, Pasqua, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 155

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, van Dam

ELDR: Mulder

GUE/NGL: Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Caudron, Cauquil, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Sylla, Vachetta

NI: Hager

PPE-DE: Andria, Arvidsson, Averoff, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bébéar, Böge, von Boetticher, Brienza, Brok, Brunetta, Callanan, Cederschiöld, Cornillet, Cushnahan, Descamps, De Veyrac, Doyle, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Gawronski, Gouveia, Grossetête, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hernández Mollar, Herranz García, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Camre, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Tyhjää: 21

EDD: Booth, Farage, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Manders

GUE/NGL: Fiebiger, Herzog, Vinci

NI: Berthu, Dell'Alba, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Mennea, Souchet

PPE-DE: Daul, Hermange, Schaffner

UEN: Angelilli, Berlato, Hyland

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 1+16/rev.

Puolesta: 311

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Mathieu, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Ford, Gill, Görlach, Haug, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lavarra, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, Stihler, Titley, Trentin, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 89

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Sacrédeus

PSE: Campos, Martínez Martínez, Pérez Royo, Scheele, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 118

EDD: Saint-Josse

GUE/NGL: Blak

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Turco

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hedkvist Petersen, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 17/rev.

Puolesta: 294

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Duin, Glante, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Junker, Krehl, Kreissl-Dörfler, Marinho, Mendiluce Pereiro, Patrie, Poignant, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Soares, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 93

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Cocilovo, Mauro, Sacrédeus

PSE: Campos, Casaca, Goebbels, Martínez Martínez, Scheele

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 127

GUE/NGL: Blak

NI: Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Guy-Quint, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Prets, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 28

Puolesta: 423

EDD: Belder, Blokland, Booth, van Dam, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Markov

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 52

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Fraisse, Krivine, Laguiller, Manisco, Patakis, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 42

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vinci

NI: Berthu, Dell'Alba, Dupuis, Garaud, de La Perriere, Souchet, Varaut

PSE: Swiebel

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Jonckheer

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 39

Puolesta: 65

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Berend, Gouveia

PSE: Dehousse, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Souladakis, Tsatsos, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Flautre, Gahrton, Isler Béguin, Lipietz, Lucas, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Ortuondo Larrea, de Roo, Staes, Turmes

Vastaan: 431

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Hudghton, Lagendijk, Voggenhuber

Tyhjää: 19

NI: Cappato, Dupuis, Turco

Verts/ALE: Aaltonen, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Graefe zu Baringdorf, Jonckheer, Lambert, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Wuori, Wyn

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Tarkistus 2

Puolesta: 229

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Manders

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Vastaan: 282

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Bourlanges, Cocilovo, De Mita, Deprez, Mauro, Mombaur

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Tyhjää: 6

NI: Cappato, Dupuis, Turco

PPE-DE: Pérez Álvarez

PSE: Dehousse, Watts

Mietintö: Cercas A5-0026/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 370

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Gasòliba i Böhm, Nordmann, Procacci

GUE/NGL: Blak

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bremmer, Brienza, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Knolle, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Sartori, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 116

EDD: Abitbol, Booth, Titford

ELDR: Andreasen, Busk, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Flesch, Huhne, Jensen, Ludford, Lynne, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sylla, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, von Wogau

Tyhjää: 21

ELDR: André-Léonard, Calò, Dybkjær, Manders, Ries

GUE/NGL: Fraisse, Herzog

NI: Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis

PPE-DE: Koch, Konrad, Lulling, Matikainen-Kallström, Niebler

PSE: Ferreira, Murphy, Vairinhos

UEN: Camre

---

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

P5_TA(2004)0084

Maataloustulojen kehitys Euroopan unionissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma maataloustulojen kehityksestä Euroopan unionissa (2002/2258(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselmat yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta Agenda 2000:n yhteydessä ja maaseudun kehittämisestä Agenda 2000 -ohjelman puitteissa (1), 7. marraskuuta 2002 antamansa päätöslauselman yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnista (2) ja 5. kesäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman maatalouden monitoiminnallisuudesta ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselmat yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta Agenda 2000:n yhteydessä ja maaseudun kehittämisestä Agenda 2000 -ohjelman puitteissa (1), 7. marraskuuta 2002 antamansa päätöslauselman yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnista (2) ja 5. kesäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman maatalouden monitoiminnallisuudesta ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2003 esittämänsä kannan ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tiettyjen viljelykasvien tuottajien tukijärjestelmistä (4), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen (5), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi viljan yhteisestä markkinajärjestelystä (6), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuivatun rehun yhteisestä markkinajärjestelystä markkinointivuosiksi 2004/05-2007/08 (7), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi riisin yhteisestä markkinajärjestelystä (8), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta (9) ja ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2003 esittämänsä kannan ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tiettyjen viljelykasvien tuottajien tukijärjestelmistä (4), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen (5), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi viljan yhteisestä markkinajärjestelystä (6), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kuivatun rehun yhteisestä markkinajärjestelystä markkinointivuosiksi 2004/05-2007/08 (7), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi riisin yhteisestä markkinajärjestelystä (8), ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta (9) ja ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta (10),

| — | ottaa huomioon neuvoston lokakuussa 2003 hyväksymät asetukset yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston lokakuussa 2003 hyväksymät asetukset yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A5-0022/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A5-0022/2004),

| A. | katsoo, että neuvoston kesäkuussa 2003 hyväksymä uudistus lisää markkinoiden merkitystä maataloustuottajien tulojen koostumuksen kannalta ja että uudistuksella myönnetään julkisia lisätukia korvaukseksi ei-kaupallisista palveluista, joita maanviljelijät tuottavat koko eurooppalaisen yhteiskunnan hyväksi, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että neuvoston kesäkuussa 2003 hyväksymä uudistus lisää markkinoiden merkitystä maataloustuottajien tulojen koostumuksen kannalta ja että uudistuksella myönnetään julkisia lisätukia korvaukseksi ei-kaupallisista palveluista, joita maanviljelijät tuottavat koko eurooppalaisen yhteiskunnan hyväksi,

| B. | panee merkille Luxemburgin (joulukuu 1997) ja Berliinin (kesäkuu 1999) Eurooppa-neuvoston julistukset, joissa kannatetaan monitoiminnallista eurooppalaista maataloutta, joka kattaa koko unionin alueen, |
| --- | --- |

B.

panee merkille Luxemburgin (joulukuu 1997) ja Berliinin (kesäkuu 1999) Eurooppa-neuvoston julistukset, joissa kannatetaan monitoiminnallista eurooppalaista maataloutta, joka kattaa koko unionin alueen,

| C. | katsoo, että unionissa on vahvistettava alueellista maataloutta, jonka avulla pystytään säilyttämään kaikkialla mahdollisimman suuri määrä tiloja ja työpaikkoja, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että unionissa on vahvistettava alueellista maataloutta, jonka avulla pystytään säilyttämään kaikkialla mahdollisimman suuri määrä tiloja ja työpaikkoja,

| D. | ottaa huomioon, että markkinoiden sääntelyn ja hintojen vakauttamisen merkitys on viime vuosina yksiselitteisesti vähentynyt EU:n maatalouspolitiikassa, kun taas maailmanmarkkinoiden vaikutus EU:n maatalousmarkkinoihin on kasvanut, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että markkinoiden sääntelyn ja hintojen vakauttamisen merkitys on viime vuosina yksiselitteisesti vähentynyt EU:n maatalouspolitiikassa, kun taas maailmanmarkkinoiden vaikutus EU:n maatalousmarkkinoihin on kasvanut,

| E. | ottaa huomioon, että muualla maailmassa tulojen vakaus pyritään takaamaan myös muilla kriisinhallintakeinoilla kuin markkinoiden sääntelyllä ja hintojen vakauttamisella, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että muualla maailmassa tulojen vakaus pyritään takaamaan myös muilla kriisinhallintakeinoilla kuin markkinoiden sääntelyllä ja hintojen vakauttamisella,

Euroopan unionin tulotilanne ja yhteisen maatalouspolitiikan sitoumukset

| 1. | muistuttaa, että yksi yhteisen maatalouspolitiikan tärkeimmistä tavoitteista on maatalousväestön kohtuullisen elintason takaaminen ja tulojen vakauttaminen maataloustoiminnan ylläpitämiseksi koko unionin alueella; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että yksi yhteisen maatalouspolitiikan tärkeimmistä tavoitteista on maatalousväestön kohtuullisen elintason takaaminen ja tulojen vakauttaminen maataloustoiminnan ylläpitämiseksi koko unionin alueella;

| 2. | toteaa, että maataloustulot ovat nousseet koko yhteisön tasolla 7 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 2002, mutta että nousu on ollut mahdollista vain sen vuoksi, että tilojen määrä on vähentynyt 15,7 prosenttia, tilakoko on kasvanut, tuotantoa on tehostettu ja tilojen toiminta on monipuolistunut ja erikoistunut; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että maataloustulot ovat nousseet koko yhteisön tasolla 7 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 2002, mutta että nousu on ollut mahdollista vain sen vuoksi, että tilojen määrä on vähentynyt 15,7 prosenttia, tilakoko on kasvanut, tuotantoa on tehostettu ja tilojen toiminta on monipuolistunut ja erikoistunut;

| 3. | tähdentää kuitenkin, että eroa muihin ammattiluokkiin ei ole pystytty kuromaan kiinni kaikissa maissa, kaikilla alueilla ja aloilla, ja että maataloustuloerot ovat suuria kokopäivätoimisten maatilojen välillä, mikä selittyy osaksi työn tuottavuudella, mutta osaksi sillä, että tuet jakautuvat tilakoon ja tuotantosuunnan mukaan: 20 prosenttia tiloista saa 73 prosenttia suorista tuista, ja nämä tilat edustavat 59:ää prosenttia maa-alasta ja vain 25:tä prosenttia työpaikoista; |
| --- | --- |

3.

tähdentää kuitenkin, että eroa muihin ammattiluokkiin ei ole pystytty kuromaan kiinni kaikissa maissa, kaikilla alueilla ja aloilla, ja että maataloustuloerot ovat suuria kokopäivätoimisten maatilojen välillä, mikä selittyy osaksi työn tuottavuudella, mutta osaksi sillä, että tuet jakautuvat tilakoon ja tuotantosuunnan mukaan: 20 prosenttia tiloista saa 73 prosenttia suorista tuista, ja nämä tilat edustavat 59:ää prosenttia maa-alasta ja vain 25:tä prosenttia työpaikoista;

| 4. | ottaa huomioon, että saadun tuen määrässä ja maiden ja alojen osuuksissa Euroopan maatalouden kokonaistuotannon arvosta on suuria eroja; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon, että saadun tuen määrässä ja maiden ja alojen osuuksissa Euroopan maatalouden kokonaistuotannon arvosta on suuria eroja;

| 5. | toteaa myös, että uuden suorien tukien järjestelmän vahvistaminen tekee monista tuotantoaloista yhä riippuvaisempia suorista tuista tulolähteenä; |
| --- | --- |

5.

toteaa myös, että uuden suorien tukien järjestelmän vahvistaminen tekee monista tuotantoaloista yhä riippuvaisempia suorista tuista tulolähteenä;

| 6. | toivoo, että tilastot olisivat helpommin saatavilla, niitä parannettaisiin ja niitä käytettäisiin laajemmin, jotta maataloustulojen ja eurooppalaisen maatalouden tuntemus yleisesti ottaen lisääntyisi; |
| --- | --- |

6.

toivoo, että tilastot olisivat helpommin saatavilla, niitä parannettaisiin ja niitä käytettäisiin laajemmin, jotta maataloustulojen ja eurooppalaisen maatalouden tuntemus yleisesti ottaen lisääntyisi;

Hintojen rooli maataloustulon muodostumisessa

| 7. | muistuttaa, että tuotantokustannukset nousevat monitoiminnallisuuteen liittyvien normien laajemman soveltamisen seurauksena, kun taas maanviljelijöille myönnettävät julkiset tuet laskevat vuoteen 2013 mennessä; korostaa hinta- ja markkinapolitiikan tärkeyttä maataloustulon muodostumisessa; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että tuotantokustannukset nousevat monitoiminnallisuuteen liittyvien normien laajemman soveltamisen seurauksena, kun taas maanviljelijöille myönnettävät julkiset tuet laskevat vuoteen 2013 mennessä; korostaa hinta- ja markkinapolitiikan tärkeyttä maataloustulon muodostumisessa;

| 8. | arvioi, että markkinoiden sääntely ja hintojen vakauttaminen ovat uuden, tuotannosta irrotettuun suoraan tukeen perustuvan yhteisen maatalouspolitiikan yhtenäistämisvälineitä; katsoo, että kyseiset välineet ovat välttämättömiä tulojen vakauden kannalta, jotta voidaan varautua sääolosuhteista, maailmanmarkkinahintojen kehityksestä tai tarjontaan liittyvistä kriiseistä johtuviin maataloushintojen vaihteluihin; |
| --- | --- |

8.

arvioi, että markkinoiden sääntely ja hintojen vakauttaminen ovat uuden, tuotannosta irrotettuun suoraan tukeen perustuvan yhteisen maatalouspolitiikan yhtenäistämisvälineitä; katsoo, että kyseiset välineet ovat välttämättömiä tulojen vakauden kannalta, jotta voidaan varautua sääolosuhteista, maailmanmarkkinahintojen kehityksestä tai tarjontaan liittyvistä kriiseistä johtuviin maataloushintojen vaihteluihin;

| 9. | pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että yhteisön takaamat ja tiettyjen tuotantomäärien mukaiset hinnat, jotka perustuvat sisämarkkinoiden tarpeisiin, muodostavat tulevaisuudessa YMP:n yleisen turvaverkon, ja että toisaalta tarjonnan sääntelyvälineitä ylläpidetään tai laajennetaan joustavasti; katsoo, että on reagoitava myös kaikin muin keinoin maataloustulojen vaihteluihin, jotka johtuvat esimerkiksi sääolosuhteista tai katastrofeista, kuten Australiassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa; |
| --- | --- |

9.

pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että yhteisön takaamat ja tiettyjen tuotantomäärien mukaiset hinnat, jotka perustuvat sisämarkkinoiden tarpeisiin, muodostavat tulevaisuudessa YMP:n yleisen turvaverkon, ja että toisaalta tarjonnan sääntelyvälineitä ylläpidetään tai laajennetaan joustavasti; katsoo, että on reagoitava myös kaikin muin keinoin maataloustulojen vaihteluihin, jotka johtuvat esimerkiksi sääolosuhteista tai katastrofeista, kuten Australiassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa;

| 10. | arvioi, että jos yhteisön takaamilla hinnoilla halutaan muodostaa turvaverkko, ne on määritettävä tuotantokustannusten pohjalta; huomauttaa, että hintatasolla tulee välttää houkuttelevan markkina-alueen muodostuminen, jonka seurauksena tuottajat vetäytyisivät markkinoilta ja pitäisivät tätä perusteena markkinahinnan alentamiselle alan sisällä; |
| --- | --- |

10.

arvioi, että jos yhteisön takaamilla hinnoilla halutaan muodostaa turvaverkko, ne on määritettävä tuotantokustannusten pohjalta; huomauttaa, että hintatasolla tulee välttää houkuttelevan markkina-alueen muodostuminen, jonka seurauksena tuottajat vetäytyisivät markkinoilta ja pitäisivät tätä perusteena markkinahinnan alentamiselle alan sisällä;

| 11. | katsoo, että on välttämätöntä rohkaista alakohtaisten sopimusten käyttöönottoa, jotta tuotteiden laatua voitaisiin arvioida paremmin ja jotta lisäarvo voitaisiin jakaa oikeudenmukaisemmin osapuolten välillä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että on välttämätöntä rohkaista alakohtaisten sopimusten käyttöönottoa, jotta tuotteiden laatua voitaisiin arvioida paremmin ja jotta lisäarvo voitaisiin jakaa oikeudenmukaisemmin osapuolten välillä;

| 12. | korostaa, että interventiojärjestelmien muuttaminen yksinkertaisiksi turvaverkoiksi on mahdollista ja kestävää vain riittävän ulkoisen suojan kanssa, joka on tarkoitettu sovellettavaksi eurooppalaisen maatalousmallin kolmen osatekijän (taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat) suojelemiseen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että interventiojärjestelmien muuttaminen yksinkertaisiksi turvaverkoiksi on mahdollista ja kestävää vain riittävän ulkoisen suojan kanssa, joka on tarkoitettu sovellettavaksi eurooppalaisen maatalousmallin kolmen osatekijän (taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat) suojelemiseen;

| 13. | katsoo myös, että samojen normien on oltava edellytyksenä Euroopan markkinoille pääsyyn kuin pääsyyn unionin jäseneksi kaikenlaisen vilpillisen kilpailun välttämiseksi; |
| --- | --- |

13.

katsoo myös, että samojen normien on oltava edellytyksenä Euroopan markkinoille pääsyyn kuin pääsyyn unionin jäseneksi kaikenlaisen vilpillisen kilpailun välttämiseksi;

| 14. | vaatii luomaan kriisihallintajärjestelmiä, jotka voidaan ottaa käyttöön viimeisenä keinona, jos markkinahinnat jäävät pysyvästi turvaverkon tason alapuolella; |
| --- | --- |

14.

vaatii luomaan kriisihallintajärjestelmiä, jotka voidaan ottaa käyttöön viimeisenä keinona, jos markkinahinnat jäävät pysyvästi turvaverkon tason alapuolella;

| 15. | painottaa, että maataloustuotteiden hintojen aleneminen ei toisaalta vaikuta elintarvikkeiden kuluttajahintojen kehitykseen ja että kuluttajahintojen kehityksellä ei ole mitään yhteyttä maataloudenharjoittajien tuloihin; katsoo, että tämän päätelmän olisi saatava komissio pohtimaan kysymystä tuottajien taloudellisesta järjestäytymisestä ja maataloustuotteiden markkinointitapoja; |
| --- | --- |

15.

painottaa, että maataloustuotteiden hintojen aleneminen ei toisaalta vaikuta elintarvikkeiden kuluttajahintojen kehitykseen ja että kuluttajahintojen kehityksellä ei ole mitään yhteyttä maataloudenharjoittajien tuloihin; katsoo, että tämän päätelmän olisi saatava komissio pohtimaan kysymystä tuottajien taloudellisesta järjestäytymisestä ja maataloustuotteiden markkinointitapoja;

Yhteisön tuet maataloustulon muodostumisessa

| 16. | pitää oikeutettuna julkisen tukitason säilyttämistä maataloudessa etenkin yhteiskunnan hyväksi tehdyn monitoiminnallisen työn korvaamiseksi ja maatalouden säilyttämiseksi koko yhteisön alueella; |
| --- | --- |

16.

pitää oikeutettuna julkisen tukitason säilyttämistä maataloudessa etenkin yhteiskunnan hyväksi tehdyn monitoiminnallisen työn korvaamiseksi ja maatalouden säilyttämiseksi koko yhteisön alueella;

| 17. | pitää ehdottoman tärkeänä, että yhteisön talousarviovaroilla luodaan olosuhteet, joilla varmistetaan työllisyys etenkin epäsuotuisilla maaseutualueilla, ja että talousarviosta maksetaan myös tilojen sopeuttaminen yhteiskunnan uusiin vaatimuksiin; |
| --- | --- |

17.

pitää ehdottoman tärkeänä, että yhteisön talousarviovaroilla luodaan olosuhteet, joilla varmistetaan työllisyys etenkin epäsuotuisilla maaseutualueilla, ja että talousarviosta maksetaan myös tilojen sopeuttaminen yhteiskunnan uusiin vaatimuksiin;

| 18. | pitää välttämättömänä, että komissio tehdessään lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat välittömästi maataloutta (kuten ympäristösäännökset), ilmoittaa myös, millaisia taloudellisia seurauksia näistä säännöksistä on maaseudulle; |
| --- | --- |

18.

pitää välttämättömänä, että komissio tehdessään lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat välittömästi maataloutta (kuten ympäristösäännökset), ilmoittaa myös, millaisia taloudellisia seurauksia näistä säännöksistä on maaseudulle;

Tukien irrottaminen tuotannosta, tukien ehdot ja näiden vaikutus maataloustuloihin

| 19. | arvioi myös, että jos tukien myöntämisen ja maataloustuotantotason välillä ei ole yhteyttä, alueelliset ongelmat saattavat lisääntyä ja jotkin alat saattavat joutua koville, jos monet maanviljelijät päättävät olla tuottamatta mitään luopumatta kuitenkaan tuista; |
| --- | --- |

19.

arvioi myös, että jos tukien myöntämisen ja maataloustuotantotason välillä ei ole yhteyttä, alueelliset ongelmat saattavat lisääntyä ja jotkin alat saattavat joutua koville, jos monet maanviljelijät päättävät olla tuottamatta mitään luopumatta kuitenkaan tuista;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan tukien osittaista irrottamista tuotannosta ja ottamaan käyttöön palkkioon oikeuttavan tuotannosta luopumisen siten, että jäsenvaltioiden varoista maksetaan tukia ensisijaisesti tilojen asettautumiseen sekä eniten tukea tarvitseville tiloille; katsoo, että samalla olisi säilytettävä mahdollisuus myöntää suoria tukia niille tiloille, jotka investointien ja tuotannon kasvun vuoksi tarvitsevat tukea; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan tukien osittaista irrottamista tuotannosta ja ottamaan käyttöön palkkioon oikeuttavan tuotannosta luopumisen siten, että jäsenvaltioiden varoista maksetaan tukia ensisijaisesti tilojen asettautumiseen sekä eniten tukea tarvitseville tiloille; katsoo, että samalla olisi säilytettävä mahdollisuus myöntää suoria tukia niille tiloille, jotka investointien ja tuotannon kasvun vuoksi tarvitsevat tukea;

| 21. | korostaa, että tuotannosta irrotettu epäoikeudenmukainen ja jäsenvaltioissa eriytetysti sovellettu järjestelmä saattaa menettää oikeutuksensa kansalaisten keskuudessa ja WTO:ssa, jos se jatkossakin perustuu tuottajien kauan sitten saavuttamiin oikeuksiin ja jos siinä ei sallita kaikkien viljelijöiden ja kaikkien tuotantosuuntien palkitsemista oikeudenmukaisemmin monitoiminnallisuuden perusteella; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että tuotannosta irrotettu epäoikeudenmukainen ja jäsenvaltioissa eriytetysti sovellettu järjestelmä saattaa menettää oikeutuksensa kansalaisten keskuudessa ja WTO:ssa, jos se jatkossakin perustuu tuottajien kauan sitten saavuttamiin oikeuksiin ja jos siinä ei sallita kaikkien viljelijöiden ja kaikkien tuotantosuuntien palkitsemista oikeudenmukaisemmin monitoiminnallisuuden perusteella;

| 22. | kehottaa komissiota siksi kiinnittämään huomiota siihen, että uusien tukisäännösten kansallisesti eriytetty täytäntöönpano jäsenvaltioissa ei vaaranna yhteisen maatalouspolitiikan yhtenäisyyttä ja kilpailuneutraaliutta; katsoo, että tulevilla ehdotuksilla irrotettujen tukien uudelleensuuntaamiseksi tukijärjestelmäksi on taattava sekä kestävä maa-alojen käyttö että karjankasvatus; katsoo, että monimuotoisen maatalouden tarjoamien julkisten palvelujen ja kansainvälisten kauppasäännösten on oltava keskenään sopusoinnussa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota siksi kiinnittämään huomiota siihen, että uusien tukisäännösten kansallisesti eriytetty täytäntöönpano jäsenvaltioissa ei vaaranna yhteisen maatalouspolitiikan yhtenäisyyttä ja kilpailuneutraaliutta; katsoo, että tulevilla ehdotuksilla irrotettujen tukien uudelleensuuntaamiseksi tukijärjestelmäksi on taattava sekä kestävä maa-alojen käyttö että karjankasvatus; katsoo, että monimuotoisen maatalouden tarjoamien julkisten palvelujen ja kansainvälisten kauppasäännösten on oltava keskenään sopusoinnussa;

| 23. | pyytää ryhtymään toimiin, jotta tukiehdot eivät vahingoittaisi erilaisia tuotantojärjestelmiä eivätkä pienempiä tiloja; |
| --- | --- |

23.

pyytää ryhtymään toimiin, jotta tukiehdot eivät vahingoittaisi erilaisia tuotantojärjestelmiä eivätkä pienempiä tiloja;

Mukauttaminen julkisen tuen jakamisen ja maaseudun kehittämisen vahvistamisen näkökulmasta

| 24. | pitää valitettavana, että neuvoston hyväksymä tukien pakollinen mukauttaminen on riittämätön keino tasapainon palauttamiseksi toisen pilarin hyväksi; |
| --- | --- |

24.

pitää valitettavana, että neuvoston hyväksymä tukien pakollinen mukauttaminen on riittämätön keino tasapainon palauttamiseksi toisen pilarin hyväksi;

| 25. | korostaa, että pakollinen yhteisrahoitus, joka muodostaa hyväksyttyjen rahoitusvälineiden ylärajan, jarruttaa suuresti maaseudun kehittämispolitiikan etenemistä; katsoo, että tilanne saattaa vaikeutua unionin laajentuessa taloudellisesti heikommille alueille; katsoo, että tässä tilanteessa on vähennettävä kansallisten maksujen osuutta yhteisrahoituksessa; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että pakollinen yhteisrahoitus, joka muodostaa hyväksyttyjen rahoitusvälineiden ylärajan, jarruttaa suuresti maaseudun kehittämispolitiikan etenemistä; katsoo, että tilanne saattaa vaikeutua unionin laajentuessa taloudellisesti heikommille alueille; katsoo, että tässä tilanteessa on vähennettävä kansallisten maksujen osuutta yhteisrahoituksessa;

| 26. | kehottaa suurempaan yhtenäisyyteen ensimmäisessä ja toisessa pilarissa, jotta alueellisen maatalouden monitoiminnallisuutta voitaisiin hyödyntää paremmin, minkä seurauksena voitaisiin vähentää alueiden ja tilojen välisiä tuloeroja ja varmistaa uusien maanviljelijäsukupolvien ja maaseutualueiden tulevaisuus; |
| --- | --- |

26.

kehottaa suurempaan yhtenäisyyteen ensimmäisessä ja toisessa pilarissa, jotta alueellisen maatalouden monitoiminnallisuutta voitaisiin hyödyntää paremmin, minkä seurauksena voitaisiin vähentää alueiden ja tilojen välisiä tuloeroja ja varmistaa uusien maanviljelijäsukupolvien ja maaseutualueiden tulevaisuus;

| 27. | kehottaa vahvistamaan toisen pilarin keinoja menemällä mukauttamisesta johtuvia resursseja pidemmälle, liittämään maaseudun kehittämisen tiiviimmin alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja yksinkertaistamaan sen toteuttamista (menettelyt, vyöhykejaot jne.); |
| --- | --- |

27.

kehottaa vahvistamaan toisen pilarin keinoja menemällä mukauttamisesta johtuvia resursseja pidemmälle, liittämään maaseudun kehittämisen tiiviimmin alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja yksinkertaistamaan sen toteuttamista (menettelyt, vyöhykejaot jne.);

*

- *

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja Maailman kauppajärjestölle (WTO). |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja Maailman kauppajärjestölle (WTO).

---

(1)  P5_TA(2002)0274 ja P5_TA(2002)0275.

(2)  P5_TA(2002)0532.

(3)  P5_TA(2003)0263.

(4)  P5_TA(2003)0256.

(5)  P5_TA(2003)0257.

(6)  P5_TA(2003)0258.

(7)  P5_TA(2003)0259.

(8)  P5_TA(2003)0260.

(9)  P5_TA(2003)0261.

(10)  P5_TA(2003)0262.

(11)  EUVL L 270, 21.10.2003.

P5_TA(2004)0085

Maataloustutkimus

Euroopan parlamentin päätöslauselma maataloudesta ja maatalouden tutkimuksesta osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista (2003/2052(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A5-0018/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A5-0018/2004),

| A. | ottaa huomioon monitoimiseen ja kestävään maatalouteen perustuvan eurooppalaisen maatalousmallin merkityksen Euroopan unionin maaseudun elinvoimaiselle kehitykselle, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon monitoimiseen ja kestävään maatalouteen perustuvan eurooppalaisen maatalousmallin merkityksen Euroopan unionin maaseudun elinvoimaiselle kehitykselle,

| B. | katsoo, että maatalous on maaseudun ekologiseen ja sosiaaliseen kokonaisuuteen (esimerkiksi ilmastoon, maaperän hedelmällisyyteen, biologiseen monimuotoisuuteen, abioottisiin resursseihin ja maisemasuunnitelmiin) eniten vaikuttava tekijä, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että maatalous on maaseudun ekologiseen ja sosiaaliseen kokonaisuuteen (esimerkiksi ilmastoon, maaperän hedelmällisyyteen, biologiseen monimuotoisuuteen, abioottisiin resursseihin ja maisemasuunnitelmiin) eniten vaikuttava tekijä,

| C. | ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan jo sovittujen uudistusten sekä niiden vuoksi tarpeelliseksi tulleen maatalouden uudelleensuuntauksen vaikutukset, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan jo sovittujen uudistusten sekä niiden vuoksi tarpeelliseksi tulleen maatalouden uudelleensuuntauksen vaikutukset,

| D. | katsoo, että koska tuotannon lisäämistä ja voiton maksimoimista lyhyellä aikavälillä on aikaisemmin pidetty ensisijaisina tavoitteina, monet kestävään maankäyttöön liittyvät olennaiset kysymykset ovat jääneet huomiotta eikä niitä ole tutkittu läheskään tarpeeksi, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että koska tuotannon lisäämistä ja voiton maksimoimista lyhyellä aikavälillä on aikaisemmin pidetty ensisijaisina tavoitteina, monet kestävään maankäyttöön liittyvät olennaiset kysymykset ovat jääneet huomiotta eikä niitä ole tutkittu läheskään tarpeeksi,

| E. | katsoo, että maatalouden tutkimuksen moni- ja poikkitieteellisellä uudelleensuuntauksella voi olla erittäin myönteinen vaikutus maaseudun kehittämiseen liittyvien toimien integrointiin ja hyväksyntään, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että maatalouden tutkimuksen moni- ja poikkitieteellisellä uudelleensuuntauksella voi olla erittäin myönteinen vaikutus maaseudun kehittämiseen liittyvien toimien integrointiin ja hyväksyntään,

| F. | ottaa huomioon yksinomaan rationalisointiin perustuvan maataloustuotannon vaarat sekä luonnonmukaiseen ja monitoimiseen, paikallisiin sosioekonomisiin ja ympäristöllisiin erityispiirteisiin sovitettuun maatalouteen kohdistuvat yhteiskunnan odotukset, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon yksinomaan rationalisointiin perustuvan maataloustuotannon vaarat sekä luonnonmukaiseen ja monitoimiseen, paikallisiin sosioekonomisiin ja ympäristöllisiin erityispiirteisiin sovitettuun maatalouteen kohdistuvat yhteiskunnan odotukset,

| 1. | kehottaa komissiota asettamaan kestävän maatalouden ja maaseudun kestävän kehittämisen tutkimuspolitiikan keskipisteeksi tutkimuksen kuudennen puiteohjelman toteuttamisessa ja seitsemättä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota asettamaan kestävän maatalouden ja maaseudun kestävän kehittämisen tutkimuspolitiikan keskipisteeksi tutkimuksen kuudennen puiteohjelman toteuttamisessa ja seitsemättä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa;

| 2. | kehottaa komissiota mukauttamaan tutkimusmäärärahojen jakoa siten, että merkittävä osa elintarviketeknologian ja maatalouden tutkimukseen varatusta Euroopan unionin tuesta käytetään kestävyyttä koskevaan käytännön tutkimukseen ja erilaisten viljelyjärjestelmien vertailevaan tutkimukseen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota mukauttamaan tutkimusmäärärahojen jakoa siten, että merkittävä osa elintarviketeknologian ja maatalouden tutkimukseen varatusta Euroopan unionin tuesta käytetään kestävyyttä koskevaan käytännön tutkimukseen ja erilaisten viljelyjärjestelmien vertailevaan tutkimukseen;

| 3. | kehottaa komissiota pitämään maaseudun vaihtoehtoisia tuotantojärjestelmiä ja tulolähteitä koskevaa tutkimusta tutkimuspolitiikan yhtenä ensisijaisena alana ja lisäämään sitä merkittävästi ja arvioimaan sitä kestävyyden näkökulmasta katsoen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota pitämään maaseudun vaihtoehtoisia tuotantojärjestelmiä ja tulolähteitä koskevaa tutkimusta tutkimuspolitiikan yhtenä ensisijaisena alana ja lisäämään sitä merkittävästi ja arvioimaan sitä kestävyyden näkökulmasta katsoen;

| 4. | on vakuuttunut, että tutkimusta olisi jatkossakin pidettävä merkittävänä osatekijänä elintarvikkeiden laadun ja elintarviketurvallisuuden parantamisessa sekä kuluttajien ja tuottajien välisen suhteen lujittamisessa (”ruokapöydästä maatilalle”-periaate), mutta katsoo, että se kaipaa täydennystä; |
| --- | --- |

4.

on vakuuttunut, että tutkimusta olisi jatkossakin pidettävä merkittävänä osatekijänä elintarvikkeiden laadun ja elintarviketurvallisuuden parantamisessa sekä kuluttajien ja tuottajien välisen suhteen lujittamisessa (”ruokapöydästä maatilalle”-periaate), mutta katsoo, että se kaipaa täydennystä;

| 5. | odottaa kuluttajien terveyden suojelun vuoksi, että ravinnon, elintarvikkeiden laadun, todellisten ruokailutottumusten ja terveyden väliset monimutkaiset vuorovaikutussuhteet muodostavat yhä tärkeämmän painopistealueen yhteisön tutkimustoiminnassa siten, että kiinnitetään enemmän huomiota siihen näkökohtaan, että elintarvikkeiden raaka-aineet eivät tule ainoastaan maataloudesta, vaan ne ovat jo vuosien ajan tulleet yhä enenevässä määrin synteettisesti ja lääkealan ja geeniteknologian keinoin valmistetuista lisäaineista ja korvikkeista; |
| --- | --- |

5.

odottaa kuluttajien terveyden suojelun vuoksi, että ravinnon, elintarvikkeiden laadun, todellisten ruokailutottumusten ja terveyden väliset monimutkaiset vuorovaikutussuhteet muodostavat yhä tärkeämmän painopistealueen yhteisön tutkimustoiminnassa siten, että kiinnitetään enemmän huomiota siihen näkökohtaan, että elintarvikkeiden raaka-aineet eivät tule ainoastaan maataloudesta, vaan ne ovat jo vuosien ajan tulleet yhä enenevässä määrin synteettisesti ja lääkealan ja geeniteknologian keinoin valmistetuista lisäaineista ja korvikkeista;

| 6. | on sitä mieltä, että julkisin varoin rahoitettavan tutkimuksen tavoitteista olisi käytävä yhteiskunnallista keskustelua ja arvioitava saavutettuja tuloksia, ja kehottaa komissiota varmistamaan asiantuntijaelinten osallistumisen tähän yhteiskunnalliseen keskusteluun; |
| --- | --- |

6.

on sitä mieltä, että julkisin varoin rahoitettavan tutkimuksen tavoitteista olisi käytävä yhteiskunnallista keskustelua ja arvioitava saavutettuja tuloksia, ja kehottaa komissiota varmistamaan asiantuntijaelinten osallistumisen tähän yhteiskunnalliseen keskusteluun;

| 7. | panee merkille naisten erityisaseman maaseudun kehittämisessä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, joissa naisia toimii enemmän yritysmuotoisen ja alueellisen omavaraistuotannon parissa, usein siten, että he johtavat yritystä itsenäisesti puolison työskennellessä kodin ulkopuolella; kehottaa komissiota ottamaan tämän asiaintilan asianmukaisesti huomioon unionin tutkimustoiminnassa sekä tukemaan maaseudun kehittämiseen osallistuvia toimijoita tarjoamalla heille tarvittavat tiedot; |
| --- | --- |

7.

panee merkille naisten erityisaseman maaseudun kehittämisessä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, joissa naisia toimii enemmän yritysmuotoisen ja alueellisen omavaraistuotannon parissa, usein siten, että he johtavat yritystä itsenäisesti puolison työskennellessä kodin ulkopuolella; kehottaa komissiota ottamaan tämän asiaintilan asianmukaisesti huomioon unionin tutkimustoiminnassa sekä tukemaan maaseudun kehittämiseen osallistuvia toimijoita tarjoamalla heille tarvittavat tiedot;

| 8. | pitää myönteisenä, että komissio on noudattanut parlamentin kehotusta tutkia, onko muun muassa suu- ja sorkkatautiin sovellettavia merkintärokotteita mahdollista parantaa, mutta korostaa, että kyseisiä tutkimuksia on laajennettava koskemaan A-luettelon muitakin tauteja ja että kyseisten tautien kehittyminen huomioon ottaen tämä tutkimustoiminta on jatkuvasti ajankohtaista; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä, että komissio on noudattanut parlamentin kehotusta tutkia, onko muun muassa suu- ja sorkkatautiin sovellettavia merkintärokotteita mahdollista parantaa, mutta korostaa, että kyseisiä tutkimuksia on laajennettava koskemaan A-luettelon muitakin tauteja ja että kyseisten tautien kehittyminen huomioon ottaen tämä tutkimustoiminta on jatkuvasti ajankohtaista;

| 9. | panee merkille, että eläinlääkkeiden luvanvaraisuuden arviointia koskevan tutkimuksen kustannukset ylittävät harvinaisten eläinlajien ja pienviljelmille tarkoitettujen tehoaineiden ja kasvinsuojeluaineiden osalta joskus asianomaisten yritysten taloudelliset resurssit; pyytää komissiota tutkimaan, miten tähän ongelmaan voidaan löytää ratkaisu lainsäädäntöteitse ja yhteisön tutkimusvaroja hyödyntämällä; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että eläinlääkkeiden luvanvaraisuuden arviointia koskevan tutkimuksen kustannukset ylittävät harvinaisten eläinlajien ja pienviljelmille tarkoitettujen tehoaineiden ja kasvinsuojeluaineiden osalta joskus asianomaisten yritysten taloudelliset resurssit; pyytää komissiota tutkimaan, miten tähän ongelmaan voidaan löytää ratkaisu lainsäädäntöteitse ja yhteisön tutkimusvaroja hyödyntämällä;

| 10. | kehottaa laajentumisprosessia ajatellen vahvistamaan maaseudun kestävän kehityksen sosiaalista ja ympäristöä koskevaa seurantaa; katsoo, että tässä yhteydessä olisi tutkittava tieteellisesti maanviljelijöiden kokemukseen perustuvaa tietoa maan ja luonnon käytöstä ja hyödynnettävä sitä innovaatioita kehitettäessä sekä otettava huomioon paikallisten toimijoiden vaatimukset, jotka perustuvat käytännön tieteellisessä tutkimuksessa hankittuihin tietoihin; |
| --- | --- |

10.

kehottaa laajentumisprosessia ajatellen vahvistamaan maaseudun kestävän kehityksen sosiaalista ja ympäristöä koskevaa seurantaa; katsoo, että tässä yhteydessä olisi tutkittava tieteellisesti maanviljelijöiden kokemukseen perustuvaa tietoa maan ja luonnon käytöstä ja hyödynnettävä sitä innovaatioita kehitettäessä sekä otettava huomioon paikallisten toimijoiden vaatimukset, jotka perustuvat käytännön tieteellisessä tutkimuksessa hankittuihin tietoihin;

| 11. | vaatii tässä yhteydessä tukemaan voimakkaammin tilakohtaista tutkimusta ja keskittymään siinä maatalouden monipuolistamiseen ja sovellettujen menetelmien kehittämiseen, erityisesti karjankasvatuksen alalla; |
| --- | --- |

11.

vaatii tässä yhteydessä tukemaan voimakkaammin tilakohtaista tutkimusta ja keskittymään siinä maatalouden monipuolistamiseen ja sovellettujen menetelmien kehittämiseen, erityisesti karjankasvatuksen alalla;

| 12. | korostaa tässä yhteydessä, että maatalouden tuottamille raaka-aineille on etsittävä muita käyttökohteita kuin elintarvikkeiden valmistus, mikä ei ainoastaan edistäisi kestävää kehitystä, vaan auttaisi luomaan uutta taloudellista toimintaa maaseudulle; |
| --- | --- |

12.

korostaa tässä yhteydessä, että maatalouden tuottamille raaka-aineille on etsittävä muita käyttökohteita kuin elintarvikkeiden valmistus, mikä ei ainoastaan edistäisi kestävää kehitystä, vaan auttaisi luomaan uutta taloudellista toimintaa maaseudulle;

| 13. | katsoo, että luonnonmukainen viljely ja muut vähän torjunta-aineita käyttävät viljelymenetelmät olisi asetettava tutkimuksen erityisiksi painopistealueiksi; katsoo, että tämän painopistealueen puitteissa olisi tuettava myös eläinten hyvinvoinnin huomioon ottavien tuotantojärjestelmien kehittämistä; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että luonnonmukainen viljely ja muut vähän torjunta-aineita käyttävät viljelymenetelmät olisi asetettava tutkimuksen erityisiksi painopistealueiksi; katsoo, että tämän painopistealueen puitteissa olisi tuettava myös eläinten hyvinvoinnin huomioon ottavien tuotantojärjestelmien kehittämistä;

| 14. | kehottaa komissiota varmistamaan rinnakkaiseloa koskevien toimien tieteellisen seurannan yhteisön varoista rahoitetussa maatalouden bioteknisessä tutkimuksessa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota varmistamaan rinnakkaiseloa koskevien toimien tieteellisen seurannan yhteisön varoista rahoitetussa maatalouden bioteknisessä tutkimuksessa;

| 15. | katsoo, että unionissa on oltava suotuisat toimintamahdollisuudet biotekniselle tutkimukselle, jotta kyseinen korkealaatuinen tutkimus voisi kehittyä menestyksekkäästi unionissa ja palata sinne; tähdentää, että biotekninen tutkimus on Lissabonin strategian olennainen osa ja että se voi myötävaikuttaa korkealaatuisen ja kestävän maatalouden kehittymiseen; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että unionissa on oltava suotuisat toimintamahdollisuudet biotekniselle tutkimukselle, jotta kyseinen korkealaatuinen tutkimus voisi kehittyä menestyksekkäästi unionissa ja palata sinne; tähdentää, että biotekninen tutkimus on Lissabonin strategian olennainen osa ja että se voi myötävaikuttaa korkealaatuisen ja kestävän maatalouden kehittymiseen;

| 16. | kehottaa lisäämään yhteisön varoista rahoitetun tutkimuksen avoimuutta ja parantamaan tutkimustuloksista tiedottamista sekä tiedeyhteisön jäsenten kesken että maatalouden käytännön toimijoille ja maaseudun kehittämiseen osallistuville toimijoille, ja katsoo, että tutkimustoiminnan koordinointia yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueellisten tutkimuslaitosten välillä olisi parannettava; |
| --- | --- |

16.

kehottaa lisäämään yhteisön varoista rahoitetun tutkimuksen avoimuutta ja parantamaan tutkimustuloksista tiedottamista sekä tiedeyhteisön jäsenten kesken että maatalouden käytännön toimijoille ja maaseudun kehittämiseen osallistuville toimijoille, ja katsoo, että tutkimustoiminnan koordinointia yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueellisten tutkimuslaitosten välillä olisi parannettava;

| 17. | kehottaa komissiota laatimaan Euroopan maatalouden tutkimuksen tulevaa suuntaa, rakennetta ja rahoitusta koskevan tiedonannon, jossa otetaan huomioon myös politiikan tutkimuksen merkitys yhteisen maatalouspolitiikan jatkokehitykselle; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota laatimaan Euroopan maatalouden tutkimuksen tulevaa suuntaa, rakennetta ja rahoitusta koskevan tiedonannon, jossa otetaan huomioon myös politiikan tutkimuksen merkitys yhteisen maatalouspolitiikan jatkokehitykselle;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

P5_TA(2004)0086

Ammattipätevyyden tunnustaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta (KOM(2002) 119 - C5-0113/2002 - 2002/0061(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 119) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2002) 119) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 40 ja 47 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0113/2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 40 ja 47 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0113/2002),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan, työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan, vetoomusvaliokunnan ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnot (A5-0470/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan, työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan, vetoomusvaliokunnan ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnot (A5-0470/2003),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 181 E, 30.7.2002, s. 183.

P5_TC1-COD(2002)0061

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 40 artiklan, 47 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan ensimmäisen ja kolmannen virkkeen sekä 55 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon perustamissopimuksen 152 artiklan, jonka mukaan ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittavien esteiden poistaminen jäsenvaltioiden väliltä on yksi yhteisön tavoitteista. Jäsenvaltioiden kansalaisten osalta kyse on erityisesti oikeudesta harjoittaa ammattia itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet ammattipätevyytensä. Lisäksi perustamissopimuksen 47 artiklan 1 kohdassa määrätään annettavaksi direktiivejä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittavien esteiden poistaminen jäsenvaltioiden väliltä on yksi yhteisön tavoitteista. Jäsenvaltioiden kansalaisten osalta kyse on erityisesti oikeudesta harjoittaa ammattia itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet ammattipätevyytensä. Lisäksi perustamissopimuksen 47 artiklan 1 kohdassa määrätään annettavaksi direktiivejä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta.

| (2) | Perustamissopimuksen 152 ja 153 artiklan mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(2)

Perustamissopimuksen 152 ja 153 artiklan mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoinen suojelu.

| (3) | Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen johdosta komissio antoi tiedonannon ”Palvelujen sisämarkkinastrategia” (4), jonka tavoitteena on erityisesti tehdä palvelujen vapaasta tarjoamisesta yhtä helppoa yhteisön alueella kuin jäsenvaltion alueella. Komission annettua tiedonannon ”Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työmarkkinat” (5), Tukholmassa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi komissiolle tehtäväksi ”esittää kevään 2002 Eurooppa-neuvostolle ... ehdotuksia, joiden tavoitteena on yhtenäisempi, avoimempi ja joustavampi ammattipätevyyksien ja opintojaksojen tunnustamisjärjestelmä ...”. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen johdosta komissio antoi tiedonannon ”Palvelujen sisämarkkinastrategia” (4), jonka tavoitteena on erityisesti tehdä palvelujen vapaasta tarjoamisesta yhtä helppoa yhteisön alueella kuin jäsenvaltion alueella. Komission annettua tiedonannon ”Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työmarkkinat” (5), Tukholmassa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi komissiolle tehtäväksi ”esittää kevään 2002 Eurooppa-neuvostolle ... ehdotuksia, joiden tavoitteena on yhtenäisempi, avoimempi ja joustavampi ammattipätevyyksien ja opintojaksojen tunnustamisjärjestelmä ...”.

| (4) | Tässä direktiivissä annettavat takeet, joiden mukaan yhdessä jäsenvaltiossa ammattipätevyytensä hankkineet henkilöt voivat ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa samaa ammattia toisessa jäsenvaltiossa samoin oikeuksin kuin kyseisen valtion kansalaiset, eivät rajoita muuttavan ammattihenkilön velvollisuutta noudattaa kyseisen jäsenvaltion mahdollisesti asettamia syrjimättömiä edellytyksiä ammatin harjoittamiselle, edellyttäen että ne ovat objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhtaisia. |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä annettavat takeet, joiden mukaan yhdessä jäsenvaltiossa ammattipätevyytensä hankkineet henkilöt voivat ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa samaa ammattia toisessa jäsenvaltiossa samoin oikeuksin kuin kyseisen valtion kansalaiset, eivät rajoita muuttavan ammattihenkilön velvollisuutta noudattaa kyseisen jäsenvaltion mahdollisesti asettamia syrjimättömiä edellytyksiä ammatin harjoittamiselle, edellyttäen että ne ovat objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhtaisia.

| (5) | Palvelujen vapaan tarjoamisen helpottamiseksi olisi säädettävä erityissääntöjä, joilla laajennetaan ammattitoiminnan harjoittamista alkuperäisellä ammattinimikkeellä. Etäpalveluina tarjottavien tietoyhteiskunnan palvelujen osalta sovelletaan myös tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (6) säännöksiä. |
| --- | --- |

(5)

Palvelujen vapaan tarjoamisen helpottamiseksi olisi säädettävä erityissääntöjä, joilla laajennetaan ammattitoiminnan harjoittamista alkuperäisellä ammattinimikkeellä. Etäpalveluina tarjottavien tietoyhteiskunnan palvelujen osalta sovelletaan myös tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (6) säännöksiä.

| (6) | Koska toisaalta palvelujen tarjoamisen ja toisaalta sijoittautumisen osalta on perustettu erilaiset järjestelmät, olisi täsmennettävä perusteet näiden kahden käsitteen erottamiseksi toisistaan siinä tapauksessa, että palvelujen tarjoaja siirtyy vastaanottavan jäsenvaltion
  alueelle. |
| --- | --- |

(6)

Koska toisaalta palvelujen tarjoamisen ja toisaalta sijoittautumisen osalta on perustettu erilaiset järjestelmät, olisi täsmennettävä perusteet näiden kahden käsitteen erottamiseksi toisistaan siinä tapauksessa, että palvelujen tarjoaja siirtyy vastaanottavan jäsenvaltion
  alueelle.

| (7) | Palvelujen vapaan tarjoamisen osalta tilanteessa, jossa palvelujen tarjoaja siirtyy toisen jäsenvaltion alueelle, olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta ottaa käyttöön viestintä- ja rekisteröitymisjärjestelmä saman ammatin harjoittajien yhteenliittymälle tai vastaavalle elimelle, joka olisi alueellisesti toimivaltainen, jos ammattihenkilö toimisi sijoittautumisvapauden puitteissa, ja velvoite rekisteröityä väliaikaisesti vastaanottavan jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään niin, että hänellä on oikeus siirtää lähtöjäsenvaltion sosiaaliturvalaitokselle maksetut maksut. |
| --- | --- |

(7)

Palvelujen vapaan tarjoamisen osalta tilanteessa, jossa palvelujen tarjoaja siirtyy toisen jäsenvaltion alueelle, olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta ottaa käyttöön viestintä- ja rekisteröitymisjärjestelmä saman ammatin harjoittajien yhteenliittymälle tai vastaavalle elimelle, joka olisi alueellisesti toimivaltainen, jos ammattihenkilö toimisi sijoittautumisvapauden puitteissa, ja velvoite rekisteröityä väliaikaisesti vastaanottavan jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään niin, että hänellä on oikeus siirtää lähtöjäsenvaltion sosiaaliturvalaitokselle maksetut maksut.

| (8) | Kansallisia toimenpiteitä, joita saatetaan soveltaa palvelujen tarjoajaan, esimerkiksi ammattipätevyyden osalta, on sovellettava syrjimättömällä tavalla, ne on voitava perustella yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä, niillä on pyrittävä takaamaan asetetun tavoitteen saavuttaminen ja niillä ei saa ylittää sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(8)

Kansallisia toimenpiteitä, joita saatetaan soveltaa palvelujen tarjoajaan, esimerkiksi ammattipätevyyden osalta, on sovellettava syrjimättömällä tavalla, ne on voitava perustella yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä, niillä on pyrittävä takaamaan asetetun tavoitteen saavuttaminen ja niillä ei saa ylittää sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (9) | Samalla kun säilytetään sijoittautumisvapauden osalta periaatteet ja takeet, jotka ovat perustana erilaisille voimassa oleville tunnustamisjärjestelmille, niitä koskevia sääntöjä olisi parannettava saadun kokemuksen perusteella. Lisäksi asiaa koskevia direktiivejä on muutettu useita kertoja, ja niiden säännösten uudelleenjärjestely ja järkeistäminen on välttämätöntä samoin kuin sovellettavien periaatteiden yhdenmukaistaminen. Tämän vuoksi olisi korvattava neuvoston direktiivit 89/48/ETY (7) ja 92/51/ETY (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/42/EY (9), joka koskee tutkintotodistusten yleistä tunnustamisjärjestelmää, sekä neuvoston direktiivit 77/452/ETY (10), 77/453/ETY (11), 78/686/ETY (12), 78/687/ETY (13), 78/1026/ETY (14), 78/1027/ETY (15), 80/154/ETY (16), 80/155/ETY (17), 85/384/ETY (18), 85/432/ETY (19), 85/433/ETY (20) ja 93/16/ETY (21), jotka koskevat yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, arkkitehdin, proviisorin ja lääkärin ammattia, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/19/EY (22), ja koottava ne yhdeksi säädökseksi. |
| --- | --- |

(9)

Samalla kun säilytetään sijoittautumisvapauden osalta periaatteet ja takeet, jotka ovat perustana erilaisille voimassa oleville tunnustamisjärjestelmille, niitä koskevia sääntöjä olisi parannettava saadun kokemuksen perusteella. Lisäksi asiaa koskevia direktiivejä on muutettu useita kertoja, ja niiden säännösten uudelleenjärjestely ja järkeistäminen on välttämätöntä samoin kuin sovellettavien periaatteiden yhdenmukaistaminen. Tämän vuoksi olisi korvattava neuvoston direktiivit 89/48/ETY (7) ja 92/51/ETY (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/42/EY (9), joka koskee tutkintotodistusten yleistä tunnustamisjärjestelmää, sekä neuvoston direktiivit 77/452/ETY (10), 77/453/ETY (11), 78/686/ETY (12), 78/687/ETY (13), 78/1026/ETY (14), 78/1027/ETY (15), 80/154/ETY (16), 80/155/ETY (17), 85/384/ETY (18), 85/432/ETY (19), 85/433/ETY (20) ja 93/16/ETY (21), jotka koskevat yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, arkkitehdin, proviisorin ja lääkärin ammattia, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/19/EY (22), ja koottava ne yhdeksi säädökseksi.

| (10) | Niiden ammattien osalta, jotka koulutuksesta annettujen asiakirjojen tunnustamista koskeva yleinen järjestelmä, jäljempänä ”yleinen järjestelmä”, kattaa, jäsenvaltiot säilyttävät oikeuden asettaa tarvittava pätevyyden vähimmäistaso voidakseen taata alueellaan tarjottavien palvelujen laadun. Perustamissopimuksen 10, 39 ja 43 artiklan mukaisesti ne eivät kuitenkaan voi vaatia jäsenvaltion kansalaista hankkimaan pätevyyttä, jonka ne yleensä määrittelevät ainoastaan suhteessa kansallisen koulutusjärjestelmänsä mukaisesti annettuihin tutkintotodistuksiin, jos asianomainen on jo hankkinut tämän
  pätevyyden toisessa
  jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi säädettävä, että jokaisen vastaanottavan jäsenvaltion, jossa ammatti on säännelty, on otettava huomioon toisessa jäsenvaltiossa hankittu pätevyys ja arvioitava, vastaako se sen itsensä vaatimaa pätevyyttä. |
| --- | --- |

(10)

Niiden ammattien osalta, jotka koulutuksesta annettujen asiakirjojen tunnustamista koskeva yleinen järjestelmä, jäljempänä ”yleinen järjestelmä”, kattaa, jäsenvaltiot säilyttävät oikeuden asettaa tarvittava pätevyyden vähimmäistaso voidakseen taata alueellaan tarjottavien palvelujen laadun. Perustamissopimuksen 10, 39 ja 43 artiklan mukaisesti ne eivät kuitenkaan voi vaatia jäsenvaltion kansalaista hankkimaan pätevyyttä, jonka ne yleensä määrittelevät ainoastaan suhteessa kansallisen koulutusjärjestelmänsä mukaisesti annettuihin tutkintotodistuksiin, jos asianomainen on jo hankkinut tämän
  pätevyyden toisessa
  jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi säädettävä, että jokaisen vastaanottavan jäsenvaltion, jossa ammatti on säännelty, on otettava huomioon toisessa jäsenvaltiossa hankittu pätevyys ja arvioitava, vastaako se sen itsensä vaatimaa pätevyyttä.

| (11) | Olisi otettava huomioon koulutusjärjestelmien kehitys ja sellaisten opinto-ohjelmien kehittäminen, joita toteutetaan useissa jäsenvaltioissa oppilaitosten vastuulla koulutussopimusten, tunnustamisen tai todistusten myöntämisen avulla. |
| --- | --- |

(11)

Olisi otettava huomioon koulutusjärjestelmien kehitys ja sellaisten opinto-ohjelmien kehittäminen, joita toteutetaan useissa jäsenvaltioissa oppilaitosten vastuulla koulutussopimusten, tunnustamisen tai todistusten myöntämisen avulla.

| (12) | Ammattipätevyyden tunnustamista koskevalla järjestelmällä ei pyritä muuttamaan ammatillisia sääntöjä, jotka koskevat kaikkia tiettyä ammattia jossakin jäsenvaltiossa harjoittavia, mukaan lukien ammattieettiset säännöt, eikä puuttumaan jäsenvaltioiden perusteltuun oikeuteen estää kansalaisia kiertämästä eri ammatteja koskevaa kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(12)

Ammattipätevyyden tunnustamista koskevalla järjestelmällä ei pyritä muuttamaan ammatillisia sääntöjä, jotka koskevat kaikkia tiettyä ammattia jossakin jäsenvaltiossa harjoittavia, mukaan lukien ammattieettiset säännöt, eikä puuttumaan jäsenvaltioiden perusteltuun oikeuteen estää kansalaisia kiertämästä eri ammatteja koskevaa kansallista lainsäädäntöä.

| (13) | Jos kansalainen ei täytä tietyn ammatin harjoittamista koskevia vaatimuksia asuinvaltiossaan, hän voi hyödyntää kotijäsenvaltiossa saatua ammattipätevyyttä, jos hän voi osoittaa, että tämä pätevyys on myönnetty hänelle muuttajan määritelmän mukaisesti eli kyse on kansalaisesta, jolla on ainoastaan tilapäisesti ollut vakituinen asuinpaikka toisessa jäsenvaltiossa ja joka on tässä jäsenvaltiossa saavuttanut osan ammattipätevyydestä ja niistä taidoista ja kokemuksesta, joita vaaditaan ammattipätevyyden tunnustamisen saamiseen kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(13)

Jos kansalainen ei täytä tietyn ammatin harjoittamista koskevia vaatimuksia asuinvaltiossaan, hän voi hyödyntää kotijäsenvaltiossa saatua ammattipätevyyttä, jos hän voi osoittaa, että tämä pätevyys on myönnetty hänelle muuttajan määritelmän mukaisesti eli kyse on kansalaisesta, jolla on ainoastaan tilapäisesti ollut vakituinen asuinpaikka toisessa jäsenvaltiossa ja joka on tässä jäsenvaltiossa saavuttanut osan ammattipätevyydestä ja niistä taidoista ja kokemuksesta, joita vaaditaan ammattipätevyyden tunnustamisen saamiseen kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (14) | Koska yleiseen järjestelmään kuuluvien ammattien harjoittamiseen ryhtymiseksi edellytettäviä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu, on tarpeen säätää vastaanottavien jäsenvaltioiden mahdollisuudesta vaatia korvaavan toimenpiteen suorittamista. Tämän toimenpiteen on oltava oikeasuhtainen ja siinä on otettava huomioon erityisesti hakijan ammattikokemus. Kokemus on osoittanut, että muuttajan valinnan mukaan joko soveltuvuuskokeen tai sopeutumisajan vaatiminen tarjoaa riittävät takeet kyseisen henkilön pätevyyden tasosta, joten poikkeaminen tästä valinnanmahdollisuudesta olisi kussakin yksittäistapauksessa voitava perustella yleiseen etuun liittyvällä pakottavalla syyllä. |
| --- | --- |

(14)

Koska yleiseen järjestelmään kuuluvien ammattien harjoittamiseen ryhtymiseksi edellytettäviä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu, on tarpeen säätää vastaanottavien jäsenvaltioiden mahdollisuudesta vaatia korvaavan toimenpiteen suorittamista. Tämän toimenpiteen on oltava oikeasuhtainen ja siinä on otettava huomioon erityisesti hakijan ammattikokemus. Kokemus on osoittanut, että muuttajan valinnan mukaan joko soveltuvuuskokeen tai sopeutumisajan vaatiminen tarjoaa riittävät takeet kyseisen henkilön pätevyyden tasosta, joten poikkeaminen tästä valinnanmahdollisuudesta olisi kussakin yksittäistapauksessa voitava perustella yleiseen etuun liittyvällä pakottavalla syyllä.

| (15) | Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden edistämiseksi siten, että samalla varmistetaan riittävä pätevyystaso,
  eurooppalainen elin, jolla on valtuudet esittää vähimmäisvaatimuksia, edustaa saman ammatin harjoittajien yhteenliittymiä (tai vastaavia elimiä) ja/tai kaikkia tunnustettuja ammattikuntaa edustavia järjestöjä Euroopan laajuisesti, ja sen tehtävänä on vahvistaa
  Euroopan laajuisesti yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, joiden nojalla tietyt ammattipätevyyttä koskevat vaatimukset täyttäville ammattihenkilöille tunnustetaan oikeus käyttää näiden yhdistysten tai järjestöjen myöntämää ammattinimikettä. On syytä ottaa huomioon tietyin edellytyksin ja kaikissa tapauksissa yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisön kilpailulainsäädäntöä noudattaen tällaiset aloitteet, ja vahvistaa tässä yhteydessä automaattisen tunnustamisen asemaa yleisessä järjestelmässä. |
| --- | --- |

(15)

Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden edistämiseksi siten, että samalla varmistetaan riittävä pätevyystaso,
  eurooppalainen elin, jolla on valtuudet esittää vähimmäisvaatimuksia, edustaa saman ammatin harjoittajien yhteenliittymiä (tai vastaavia elimiä) ja/tai kaikkia tunnustettuja ammattikuntaa edustavia järjestöjä Euroopan laajuisesti, ja sen tehtävänä on vahvistaa
  Euroopan laajuisesti yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, joiden nojalla tietyt ammattipätevyyttä koskevat vaatimukset täyttäville ammattihenkilöille tunnustetaan oikeus käyttää näiden yhdistysten tai järjestöjen myöntämää ammattinimikettä. On syytä ottaa huomioon tietyin edellytyksin ja kaikissa tapauksissa yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisön kilpailulainsäädäntöä noudattaen tällaiset aloitteet, ja vahvistaa tässä yhteydessä automaattisen tunnustamisen asemaa yleisessä järjestelmässä.

| (16) | Niiden ammatillisten järjestöjen ja elinten, jotka noudattavat vähimmäisvaatimuksia, on oltava lähtöjäsenvaltionsa sääntöjen mukaan demokraattisesti tunnustettuja. Ammatillisilla yhdistyksillä ei tässä yhteydessä ole oikeudellisia toimivaltuuksia, vaan puhtaasti neuvoa-antava tehtävä. |
| --- | --- |

(16)

Niiden ammatillisten järjestöjen ja elinten, jotka noudattavat vähimmäisvaatimuksia, on oltava lähtöjäsenvaltionsa sääntöjen mukaan demokraattisesti tunnustettuja. Ammatillisilla yhdistyksillä ei tässä yhteydessä ole oikeudellisia toimivaltuuksia, vaan puhtaasti neuvoa-antava tehtävä.

| (17) | Niille ammatillisille järjestöille, joihin tätä direktiiviä ei sovelleta (esim. insinöörit), suositellaan yhteisten vähimmäisvaatimusten laatimista, jotka voisivat mahdollistaa näiden järjestöjen myöhemmän sisällyttämisen tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(17)

Niille ammatillisille järjestöille, joihin tätä direktiiviä ei sovelleta (esim. insinöörit), suositellaan yhteisten vähimmäisvaatimusten laatimista, jotka voisivat mahdollistaa näiden järjestöjen myöhemmän sisällyttämisen tähän direktiiviin.

| (18) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon kaikki ne tilanteet, joita varten ei vielä ole lainkaan ammattipätevyyden tunnustamista koskevia säännöksiä, yleinen järjestelmä on laajennettava koskemaan tapauksia, joita mikään erityisjärjestelmä ei kata
  . Tämä koskee vain hakijoita, joiden ammatti kuuluu johonkin III osaston III luvun kattamaan erityisjärjestelmään ja jotka eivät täytä siinä mainittuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(18)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon kaikki ne tilanteet, joita varten ei vielä ole lainkaan ammattipätevyyden tunnustamista koskevia säännöksiä, yleinen järjestelmä on laajennettava koskemaan tapauksia, joita mikään erityisjärjestelmä ei kata
  . Tämä koskee vain hakijoita, joiden ammatti kuuluu johonkin III osaston III luvun kattamaan erityisjärjestelmään ja jotka eivät täytä siinä mainittuja edellytyksiä.

| (19) | Mitä säänneltyjä ammatteja koskevan järjestelmän ulkopuoliseen ja siksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuulumattomaan akateemiseen ja ammatilliseen pätevyyteen tulee, jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja muita toimijoita olisi kehotettava komission jatkuvalla tuella kehittämään edelleen vapaaehtoista yhteistyötään ja toimimaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti entistä enemmän ”alhaalta ylös” -periaatteen mukaisesti. Parhaita esimerkkejä tästä ovat Bolognan ja Bruggen prosessit, jotka perustuvat keskinäiseen luottamukseen, avoimuuteen ja tiedonvaihtoon. Olisi myös jatkettava toimia sen takaamiseksi, että vapaaehtoiset ja pakolliset aloitteet ja määräykset Euroopan tasolla sopivat yhteen kokonaisstrategian olennaisina ja johdonmukaisina osina. |
| --- | --- |

(19)

Mitä säänneltyjä ammatteja koskevan järjestelmän ulkopuoliseen ja siksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuulumattomaan akateemiseen ja ammatilliseen pätevyyteen tulee, jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja muita toimijoita olisi kehotettava komission jatkuvalla tuella kehittämään edelleen vapaaehtoista yhteistyötään ja toimimaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti entistä enemmän ”alhaalta ylös” -periaatteen mukaisesti. Parhaita esimerkkejä tästä ovat Bolognan ja Bruggen prosessit, jotka perustuvat keskinäiseen luottamukseen, avoimuuteen ja tiedonvaihtoon. Olisi myös jatkettava toimia sen takaamiseksi, että vapaaehtoiset ja pakolliset aloitteet ja määräykset Euroopan tasolla sopivat yhteen kokonaisstrategian olennaisina ja johdonmukaisina osina.

| (20) | On syytä yksinkertaistaa sääntöjä, jotka sallivat tiettyjen kauppa-, teollisuus- tai käsiteollisuusalan toimintojen harjoittamiseen ryhtymisen niissä jäsenvaltioissa, joissa kyseiset ammatit ovat säänneltyjä, sikäli kuin kyseistä toimintaa on harjoitettu toisessa jäsenvaltiossa kohtuullinen aika, josta ei ole liian kauan, mutta samalla säilyttää näiden toimintojen osalta automaattisen tunnustamisen järjestelmä, joka perustuu ammattikokemukseen. |
| --- | --- |

(20)

On syytä yksinkertaistaa sääntöjä, jotka sallivat tiettyjen kauppa-, teollisuus- tai käsiteollisuusalan toimintojen harjoittamiseen ryhtymisen niissä jäsenvaltioissa, joissa kyseiset ammatit ovat säänneltyjä, sikäli kuin kyseistä toimintaa on harjoitettu toisessa jäsenvaltiossa kohtuullinen aika, josta ei ole liian kauan, mutta samalla säilyttää näiden toimintojen osalta automaattisen tunnustamisen järjestelmä, joka perustuu ammattikokemukseen.

| (21) | Vapaan liikkuvuuden ja koulutuksesta annettujen asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien osalta on pohjauduttava perusperiaatteeseen, joka on koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattinen tunnustaminen koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisen perusteella. Lisäksi lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja proviisorin ammatin harjoittamiseen ryhtymisen edellytyksenä on oltava, että henkilöllä on määrätty koulutuksesta annettu asiakirja, mikä takaa, että asianomainen on suorittanut asetettuja vähimmäisvaatimuksia vastaavan koulutuksen. Tätä järjestelmää on täydennettävä erilaisilla saavutetuilla oikeuksilla, joista pätevät ammattihenkilöt voivat hyötyä tietyin
  edellytyksin. |
| --- | --- |

(21)

Vapaan liikkuvuuden ja koulutuksesta annettujen asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien osalta on pohjauduttava perusperiaatteeseen, joka on koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattinen tunnustaminen koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisen perusteella. Lisäksi lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja proviisorin ammatin harjoittamiseen ryhtymisen edellytyksenä on oltava, että henkilöllä on määrätty koulutuksesta annettu asiakirja, mikä takaa, että asianomainen on suorittanut asetettuja vähimmäisvaatimuksia vastaavan koulutuksen. Tätä järjestelmää on täydennettävä erilaisilla saavutetuilla oikeuksilla, joista pätevät ammattihenkilöt voivat hyötyä tietyin
  edellytyksin.

| (22) | Lääkärien pätevöitymisjärjestelmän ainutlaatuisuuden - erikoisaloja on suuri määrä - ja vastavuoroista tunnustamista koskevan yhteisön säännöstön huomioon ottamiseksi on perusteltua soveltaa automaattisen tunnustamisen periaatetta kaikkien jäsenvaltioiden yhteisten ja pakollisten lääketieteen erikoisalojen lisäksi niihin lääketieteen erikoisaloihin, jotka ovat yhteisiä vain joillekin jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(22)

Lääkärien pätevöitymisjärjestelmän ainutlaatuisuuden - erikoisaloja on suuri määrä - ja vastavuoroista tunnustamista koskevan yhteisön säännöstön huomioon ottamiseksi on perusteltua soveltaa automaattisen tunnustamisen periaatetta kaikkien jäsenvaltioiden yhteisten ja pakollisten lääketieteen erikoisalojen lisäksi niihin lääketieteen erikoisaloihin, jotka ovat yhteisiä vain joillekin jäsenvaltioille.

| (23) | Automaattisen
  tunnustamisen periaatetta on
  , kuten tähänkin asti,
  sovellettava
  kaikkiin jo nyt tähän järjestelmään kuuluviin
  lääketieteen
  erikoisaloihin
  . Ne lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisalat, jotka ovat yhteisiä vain joillekin jäsenvaltioille, on sisällytettävä tunnustamista koskevaan yleiseen järjestelmään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta saavutettuja oikeuksia. Käytännössä tämän muutoksen vaikutukset muuttajalle ovat vähäiset, koska näihin tilanteisiin ei sovelleta korvaavia toimenpiteitä. Lisäksi tässä direktiivissä ei estetä jäsenvaltioita luomasta välilleen omien sääntöjensä mukainen automaattisen tunnustamisen käytäntö koskemaan niitä lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisaloja, jotka ovat niille yhteisiä. |
| --- | --- |

(23)

Automaattisen
  tunnustamisen periaatetta on
  , kuten tähänkin asti,
  sovellettava
  kaikkiin jo nyt tähän järjestelmään kuuluviin
  lääketieteen
  erikoisaloihin
  . Ne lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisalat, jotka ovat yhteisiä vain joillekin jäsenvaltioille, on sisällytettävä tunnustamista koskevaan yleiseen järjestelmään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta saavutettuja oikeuksia. Käytännössä tämän muutoksen vaikutukset muuttajalle ovat vähäiset, koska näihin tilanteisiin ei sovelleta korvaavia toimenpiteitä. Lisäksi tässä direktiivissä ei estetä jäsenvaltioita luomasta välilleen omien sääntöjensä mukainen automaattisen tunnustamisen käytäntö koskemaan niitä lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisaloja, jotka ovat niille yhteisiä.

| (24) | Kaikissa jäsenvaltioissa hammaslääkärin ammatin on oltava oma, lääkärin ammatista erillinen ammattinsa, olipa henkilö erikoistunut hammas- ja suusairauksiin tai ei. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hammaslääkärit saavat koulutuksensa aikana tarvittavan pätevyyden harjoittaa toimintaa, johon sisältyy hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksien ja sairauksien ennaltaehkäisy, diagnosointi ja hoito. Hammaslääkärin ammattitoimintaa voivat harjoittaa tässä direktiivissä tarkoitetun hammaslääkärin koulutuksesta annetun asiakirjan haltijat. |
| --- | --- |

(24)

Kaikissa jäsenvaltioissa hammaslääkärin ammatin on oltava oma, lääkärin ammatista erillinen ammattinsa, olipa henkilö erikoistunut hammas- ja suusairauksiin tai ei. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hammaslääkärit saavat koulutuksensa aikana tarvittavan pätevyyden harjoittaa toimintaa, johon sisältyy hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksien ja sairauksien ennaltaehkäisy, diagnosointi ja hoito. Hammaslääkärin ammattitoimintaa voivat harjoittaa tässä direktiivissä tarkoitetun hammaslääkärin koulutuksesta annetun asiakirjan haltijat.

| (25) | Ei ole osoittautunut toivottavaksi edellyttää yhtä yhdenmukaista kätilöiden koulutuslinjaa kaikissa jäsenvaltioissa. Sen sijaan jäsenvaltioiden olisi saatava päättää mahdollisimman vapaasti koulutuksensa järjestämisestä. |
| --- | --- |

(25)

Ei ole osoittautunut toivottavaksi edellyttää yhtä yhdenmukaista kätilöiden koulutuslinjaa kaikissa jäsenvaltioissa. Sen sijaan jäsenvaltioiden olisi saatava päättää mahdollisimman vapaasti koulutuksensa järjestämisestä.

| (26) | Yksinkertaistamisen vuoksi olisi käytettävä käsitettä ”proviisori”, jotta voidaan rajata koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista koskevien säännösten soveltamisalaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tästä toiminnasta annettujen kansallisten säännösten erityispiirteitä. |
| --- | --- |

(26)

Yksinkertaistamisen vuoksi olisi käytettävä käsitettä ”proviisori”, jotta voidaan rajata koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista koskevien säännösten soveltamisalaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tästä toiminnasta annettujen kansallisten säännösten erityispiirteitä.

| (27) | Proviisorin koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijat ovat lääkealan erikoistuntijoita, ja heillä on periaatteessa oltava mahdollisuus päästä harjoittamaan kaikissa jäsenvaltioissa ainakin tiettyjä tämän alan toimia. Tämän vähimmäisalan määrittelemisellä tällä direktiivillä ei yhtäältä voida rajoittaa sitä toimintaa, jota proviisorit saavat harjoittaa jäsenvaltioissa, erityisesti kliiniseen kemiaan kuuluvien analyysien osalta, eikä toisaalta voida myöntää heille yksinoikeutta, sillä yksinoikeuden myöntäminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän direktiivin säännökset eivät rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta asettaa lisäkoulutusvaatimuksia niiden toimintojen harjoittamiseen ryhtymiseksi, jotka eivät kuulu yhteensovitettuun toiminnan vähimmäisalaan. Tästä syystä vastaanottavan jäsenvaltion, joka asettaa tällaisia edellytyksiä, on voitava vaatia niitä kansalaisilta, joilla on tämän direktiivin mukaisesti automaattisesti tunnustettava koulutuksesta annettu asiakirja. |
| --- | --- |

(27)

Proviisorin koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijat ovat lääkealan erikoistuntijoita, ja heillä on periaatteessa oltava mahdollisuus päästä harjoittamaan kaikissa jäsenvaltioissa ainakin tiettyjä tämän alan toimia. Tämän vähimmäisalan määrittelemisellä tällä direktiivillä ei yhtäältä voida rajoittaa sitä toimintaa, jota proviisorit saavat harjoittaa jäsenvaltioissa, erityisesti kliiniseen kemiaan kuuluvien analyysien osalta, eikä toisaalta voida myöntää heille yksinoikeutta, sillä yksinoikeuden myöntäminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän direktiivin säännökset eivät rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta asettaa lisäkoulutusvaatimuksia niiden toimintojen harjoittamiseen ryhtymiseksi, jotka eivät kuulu yhteensovitettuun toiminnan vähimmäisalaan. Tästä syystä vastaanottavan jäsenvaltion, joka asettaa tällaisia edellytyksiä, on voitava vaatia niitä kansalaisilta, joilla on tämän direktiivin mukaisesti automaattisesti tunnustettava koulutuksesta annettu asiakirja.

| (28) | Tällä direktiivillä ei taata farmasian alan toiminnan aloittamisen ja harjoittamisen kaikkien edellytysten yhteensovittamista; etenkin apteekkien maantieteellisestä jakaumasta ja lääkejakelun yksinoikeudesta päättäminen kuuluu edelleen jäsenvaltioille.
  Jotkut jäsenvaltiot, joissa kansallisen terveyspolitiikan tarkoituksena on muun muassa turvata tyydyttävä lääkkeiden saatavuus niiden koko alueella, rajoittavat uusien apteekkien perustamista, kun taas toiset jäsenvaltiot eivät ole antaneet tällaisia säännöksiä; tällaisissa olosuhteissa on ennenaikaista säätää, että farmasian tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamisen tulee koskea myös proviisorintoimen harjoittamista sellaisen apteekin hoitajana, joka on ollut avoinna yleisölle vähemmän kuin kolme vuotta.
  Tässä direktiivissä ei puututa niihin jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, joissa kielletään yrityksiltä tiettyjen farmasian alan toimintojen harjoittaminen tai asetetaan tiettyjä edellytyksiä niiden harjoittamiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Tällä direktiivillä ei taata farmasian alan toiminnan aloittamisen ja harjoittamisen kaikkien edellytysten yhteensovittamista; etenkin apteekkien maantieteellisestä jakaumasta ja lääkejakelun yksinoikeudesta päättäminen kuuluu edelleen jäsenvaltioille.
  Jotkut jäsenvaltiot, joissa kansallisen terveyspolitiikan tarkoituksena on muun muassa turvata tyydyttävä lääkkeiden saatavuus niiden koko alueella, rajoittavat uusien apteekkien perustamista, kun taas toiset jäsenvaltiot eivät ole antaneet tällaisia säännöksiä; tällaisissa olosuhteissa on ennenaikaista säätää, että farmasian tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamisen tulee koskea myös proviisorintoimen harjoittamista sellaisen apteekin hoitajana, joka on ollut avoinna yleisölle vähemmän kuin kolme vuotta.
  Tässä direktiivissä ei puututa niihin jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, joissa kielletään yrityksiltä tiettyjen farmasian alan toimintojen harjoittaminen tai asetetaan tiettyjä edellytyksiä niiden harjoittamiseksi.

| (29) | Jäsenvaltioissa kehitetään sairaalafarmasian jatkokoulutusta, jolla pyritään laajentamaan tiettyjä proviisorikoulutuksen aikana hankittuja tietoja. Tästä syystä sairaalafarmasian erikoisalan tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen saavuttamiseksi ja kaikkien tähän ammattikuntaan kuuluvien jäsenvaltioiden kansalaisten aseman yhtäläistämiseksi yhteisössä on sairaalafarmasian erikoisalan koulutusvaatimusten jonkinasteinen yhteensovittaminen tarpeen. Vaikka koordinointi ei tässä vaiheessa näytä mahdolliselta, se on tavoite, joka olisi saavutettava mahdollisimman pian yhdessä siihen liittyvän vastavuoroisen tunnustamisen kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltioissa kehitetään sairaalafarmasian jatkokoulutusta, jolla pyritään laajentamaan tiettyjä proviisorikoulutuksen aikana hankittuja tietoja. Tästä syystä sairaalafarmasian erikoisalan tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen saavuttamiseksi ja kaikkien tähän ammattikuntaan kuuluvien jäsenvaltioiden kansalaisten aseman yhtäläistämiseksi yhteisössä on sairaalafarmasian erikoisalan koulutusvaatimusten jonkinasteinen yhteensovittaminen tarpeen. Vaikka koordinointi ei tässä vaiheessa näytä mahdolliselta, se on tavoite, joka olisi saavutettava mahdollisimman pian yhdessä siihen liittyvän vastavuoroisen tunnustamisen kanssa.

| (30) | Arkkitehtuuri, rakennusten laatu ja niiden sopeutuminen ympäristöönsä sekä luonnon- ja kaupunkiympäristön ja yhteisen sekä yksityisen kulttuuriperinnön kunnioittaminen koskettavat kaikkia. Tästä syystä koulutuksesta annettujen asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen täytyy perustua laadullisiin ja määrällisiin arviointiperusteisiin, joiden avulla huolehditaan siitä, että tunnustettujen koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijoilla on edellytykset ymmärtää ja ilmaista käytännössä yksilöiden, yhteiskunnan eri ryhmien ja yhteisöjen tarpeet tilasuunnittelussa, rakennusten suunnittelussa, sijoittelussa ja rakentamisessa, arkkitehtuuriperinnön säilyttämisessä ja kohentamisessa sekä luonnon tasapainon säilyttämisessä. |
| --- | --- |

(30)

Arkkitehtuuri, rakennusten laatu ja niiden sopeutuminen ympäristöönsä sekä luonnon- ja kaupunkiympäristön ja yhteisen sekä yksityisen kulttuuriperinnön kunnioittaminen koskettavat kaikkia. Tästä syystä koulutuksesta annettujen asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen täytyy perustua laadullisiin ja määrällisiin arviointiperusteisiin, joiden avulla huolehditaan siitä, että tunnustettujen koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijoilla on edellytykset ymmärtää ja ilmaista käytännössä yksilöiden, yhteiskunnan eri ryhmien ja yhteisöjen tarpeet tilasuunnittelussa, rakennusten suunnittelussa, sijoittelussa ja rakentamisessa, arkkitehtuuriperinnön säilyttämisessä ja kohentamisessa sekä luonnon tasapainon säilyttämisessä.

| (31) | Arkkitehtuurin alaa ja arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamista ja harjoittamista koskevat kansalliset säädökset ovat laajuudeltaan hyvin erilaisia. Useimmissa jäsenvaltioissa, sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti, arkkitehtuurin alalla toimivat henkilöt, joilla on arkkitehdin arvo sekä sen lisäksi mahdollisesti jokin muu arvo, vaikka tällaisilla henkilöillä ei kuitenkaan ole yksinoikeutta mainittuun toimintaan, ellei laissa toisin säädetä. Tällä alalla tai sen osa-alueilla voivat toimia myös muiden ammattikuntien edustajat, varsinkin insinöörit, joilla on rakennustekninen erikoiskoulutus. Tämän direktiivin yksinkertaistamiseksi olisi käytettävä käsitettä ”arkkitehti”, jotta voidaan rajata koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista koskevien säännösten soveltamisalaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näistä toiminnoista annettujen kansallisten säännösten erityispiirteitä. |
| --- | --- |

(31)

Arkkitehtuurin alaa ja arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamista ja harjoittamista koskevat kansalliset säädökset ovat laajuudeltaan hyvin erilaisia. Useimmissa jäsenvaltioissa, sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti, arkkitehtuurin alalla toimivat henkilöt, joilla on arkkitehdin arvo sekä sen lisäksi mahdollisesti jokin muu arvo, vaikka tällaisilla henkilöillä ei kuitenkaan ole yksinoikeutta mainittuun toimintaan, ellei laissa toisin säädetä. Tällä alalla tai sen osa-alueilla voivat toimia myös muiden ammattikuntien edustajat, varsinkin insinöörit, joilla on rakennustekninen erikoiskoulutus. Tämän direktiivin yksinkertaistamiseksi olisi käytettävä käsitettä ”arkkitehti”, jotta voidaan rajata koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista koskevien säännösten soveltamisalaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näistä toiminnoista annettujen kansallisten säännösten erityispiirteitä.

| (32) | Tällä direktiivillä olisi mahdollistettava se, että säännellyt ammatit voivat halutessaan määritellä pätevyyden tunnustamista koskevat erityiset säännöt koulutuksen vähimmäisvaatimusten koordinoinnin perusteella. |
| --- | --- |

(32)

Tällä direktiivillä olisi mahdollistettava se, että säännellyt ammatit voivat halutessaan määritellä pätevyyden tunnustamista koskevat erityiset säännöt koulutuksen vähimmäisvaatimusten koordinoinnin perusteella.

| (33) | Ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi olisi määritettävä sen täytäntöönpanoa koskevat yhdenmukaiset muodollisuudet ja menettelysäännöt, sekä tietyt ammatin harjoittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

(33)

Ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi olisi määritettävä sen täytäntöönpanoa koskevat yhdenmukaiset muodollisuudet ja menettelysäännöt, sekä tietyt ammatin harjoittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

| (34) | Ammattihenkilöiden liikkuvuuden helpottamiseksi sekä vastaanottavan jäsenvaltion ja sijoittautumisjäsenvaltion välisen tietojenvaihdon nopeuttamiseksi on tarkoituksenmukaista ottaa käyttöön henkilökohtainen ammattikortti. Henkilökohtaisen ammattikortin avulla on mahdollista seurata eri jäsenvaltioihin sijoittautuvien ammattihenkilöiden uraa. Kortti sisältää tiedot ammatillisesta koulutuksesta (yliopisto tai laitokset, joissa opintoja on suoritettu, ja hankittu pätevyys), ammattikokemuksesta ja kyseiselle henkilölle mahdollisesti määrätyistä rangaistuksista. |
| --- | --- |

(34)

Ammattihenkilöiden liikkuvuuden helpottamiseksi sekä vastaanottavan jäsenvaltion ja sijoittautumisjäsenvaltion välisen tietojenvaihdon nopeuttamiseksi on tarkoituksenmukaista ottaa käyttöön henkilökohtainen ammattikortti. Henkilökohtaisen ammattikortin avulla on mahdollista seurata eri jäsenvaltioihin sijoittautuvien ammattihenkilöiden uraa. Kortti sisältää tiedot ammatillisesta koulutuksesta (yliopisto tai laitokset, joissa opintoja on suoritettu, ja hankittu pätevyys), ammattikokemuksesta ja kyseiselle henkilölle mahdollisesti määrätyistä rangaistuksista.

| (35) | Koska jäsenvaltioiden välinen
  yhteistyö, johon kyseisen ammattikunnan edustajat otetaan mukaan,
  ja jäsenvaltioiden
  , kyseisen ammattikunnan edustajien
  ja komission välinen yhteistyö on omiaan helpottamaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja siitä johtuvien velvoitteiden noudattamista, olisi asetettava sitä koskevat yksityiskohtaiset menettelysäännöt. |
| --- | --- |

(35)

Koska jäsenvaltioiden välinen
  yhteistyö, johon kyseisen ammattikunnan edustajat otetaan mukaan,
  ja jäsenvaltioiden
  , kyseisen ammattikunnan edustajien
  ja komission välinen yhteistyö on omiaan helpottamaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja siitä johtuvien velvoitteiden noudattamista, olisi asetettava sitä koskevat yksityiskohtaiset menettelysäännöt.

| (36) | Kansalaisille tiedottamista ja heidän avustamistaan varten perustettavasta yhteystahojärjestelmästä on tehtävä mahdollisimman avoin. Tätä varten tärkeimpien tietojen ja osoitteiden on oltava saatavilla komission ylläpitämällä yhtenäisellä Internet-sivulla. |
| --- | --- |

(36)

Kansalaisille tiedottamista ja heidän avustamistaan varten perustettavasta yhteystahojärjestelmästä on tehtävä mahdollisimman avoin. Tätä varten tärkeimpien tietojen ja osoitteiden on oltava saatavilla komission ylläpitämällä yhtenäisellä Internet-sivulla.

| (37) | Alakohtaisissa direktiiveissä ja yleisessä järjestelmässä perustettujen eri tunnustamisjärjestelmien hallinnointi on osoittautunut raskaaksi ja monimutkaiseksi. Sen vuoksi on syytä yksinkertaistaa tämän direktiivin hallinnointia ja ajantasaistamista tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, erityisesti silloin, kun koulutuksen vähimmäisvaatimukset on yhteensovitettu koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista varten. Tässä tarkoituksessa
  olisi
  perustettava
  kaksi
  ammattipätevyyden tunnustamista
  käsittelevää komiteaa ja varmistettava ammattikunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen
  .
  Toisessa komiteassa käsitellään tähän saakka alakohtaisesti säänneltyjä ammattikuntia, ja toisessa muita ammattikuntia. |
| --- | --- |

(37)

Alakohtaisissa direktiiveissä ja yleisessä järjestelmässä perustettujen eri tunnustamisjärjestelmien hallinnointi on osoittautunut raskaaksi ja monimutkaiseksi. Sen vuoksi on syytä yksinkertaistaa tämän direktiivin hallinnointia ja ajantasaistamista tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, erityisesti silloin, kun koulutuksen vähimmäisvaatimukset on yhteensovitettu koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista varten. Tässä tarkoituksessa
  olisi
  perustettava
  kaksi
  ammattipätevyyden tunnustamista
  käsittelevää komiteaa ja varmistettava ammattikunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen
  .
  Toisessa komiteassa käsitellään tähän saakka alakohtaisesti säänneltyjä ammattikuntia, ja toisessa muita ammattikuntia.

| (38) | Jotta voidaan varmistaa, että kyseisen harjoitetun ammattialan asiantuntemus otetaan asianmukaisesti huomioon alakohtaisten takeiden sujuvassa täytäntöönpanossa ja koulutuksen vähimmäisvaatimusten mahdollisissa tarpeellisissa päivityksissä, olisi luotava tarkoituksenmukainen kuulemismekanismi asianosaisten eurooppalaisten edustajajärjestöjen ja 67 artiklassa tarkoitettujen asianomaisten komiteoiden kanssa. |
| --- | --- |

(38)

Jotta voidaan varmistaa, että kyseisen harjoitetun ammattialan asiantuntemus otetaan asianmukaisesti huomioon alakohtaisten takeiden sujuvassa täytäntöönpanossa ja koulutuksen vähimmäisvaatimusten mahdollisissa tarpeellisissa päivityksissä, olisi luotava tarkoituksenmukainen kuulemismekanismi asianosaisten eurooppalaisten edustajajärjestöjen ja 67 artiklassa tarkoitettujen asianomaisten komiteoiden kanssa.

| (39) | Eri ammattien moninaisiin erityistarpeisiin vastaamiseksi on tarpeen perustaa erityisiä, erikoistuneita alakomiteoita. |
| --- | --- |

(39)

Eri ammattien moninaisiin erityistarpeisiin vastaamiseksi on tarpeen perustaa erityisiä, erikoistuneita alakomiteoita.

| (40) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (23) 2 artiklan mukaisesti kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(40)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (23) 2 artiklan mukaisesti kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

| (41) | Yhtenäisen eurooppalaisen korkeakoulualueen muodostamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1999 annetun Bolognan julistuksen ja ammatillisen koulutuksen tehostettua eurooppalaista yhteistyötä koskevan Brüggen-Kööpenhaminan-prosessin hengessä on välttämätöntä ottaa kaikki asianosaiset toimijat mukaan avointen eurooppalaisten työmarkkinoiden suunnittelemiseen. Tämän varmistamiseksi olisi luotava eurooppalainen neuvottelukunta tai foorumi, joka koostuisi ammattiliittojen, työmarkkinaosapuolten sekä komission ja muiden koulutusalalla toimivien instituutioiden edustajista. Tämän elimen olisi avustettava ammattipätevyyden tunnustamista käsitteleviä komiteoita ja edistettävä yhteisön puitteiden kehittämistä pätevyyden tunnustamiseksi sekä säänneltyjen että sääntelemättömien ammattien yhteydessä. |
| --- | --- |

(41)

Yhtenäisen eurooppalaisen korkeakoulualueen muodostamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1999 annetun Bolognan julistuksen ja ammatillisen koulutuksen tehostettua eurooppalaista yhteistyötä koskevan Brüggen-Kööpenhaminan-prosessin hengessä on välttämätöntä ottaa kaikki asianosaiset toimijat mukaan avointen eurooppalaisten työmarkkinoiden suunnittelemiseen. Tämän varmistamiseksi olisi luotava eurooppalainen neuvottelukunta tai foorumi, joka koostuisi ammattiliittojen, työmarkkinaosapuolten sekä komission ja muiden koulutusalalla toimivien instituutioiden edustajista. Tämän elimen olisi avustettava ammattipätevyyden tunnustamista käsitteleviä komiteoita ja edistettävä yhteisön puitteiden kehittämistä pätevyyden tunnustamiseksi sekä säänneltyjen että sääntelemättömien ammattien yhteydessä.

| (42) | Jäsenvaltiot laativat tämän direktiivin täytäntöönpanosta määräaikaisia kertomuksia, jotka sisältävät tilastotietoja; näiden kertomusten avulla voidaan selvittää ammattipätevyyden tunnustamista koskevan järjestelmän vaikutukset. |
| --- | --- |

(42)

Jäsenvaltiot laativat tämän direktiivin täytäntöönpanosta määräaikaisia kertomuksia, jotka sisältävät tilastotietoja; näiden kertomusten avulla voidaan selvittää ammattipätevyyden tunnustamista koskevan järjestelmän vaikutukset.

| (43) | On syytä säätää tarkoituksenmukaisesta menettelystä tilapäisten toimenpiteiden käyttöön ottamiseksi siinä tapauksessa, että tämän direktiivin jonkin säännöksen soveltamisesta aiheutuu merkittäviä ongelmia jäsenvaltiossa.
  Jäsenvaltioiden hallinnossa ilmenevillä puutteilla ei voida perustella viivästystä, joka on aiheutunut direktiivin sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(43)

On syytä säätää tarkoituksenmukaisesta menettelystä tilapäisten toimenpiteiden käyttöön ottamiseksi siinä tapauksessa, että tämän direktiivin jonkin säännöksen soveltamisesta aiheutuu merkittäviä ongelmia jäsenvaltiossa.
  Jäsenvaltioiden hallinnossa ilmenevillä puutteilla ei voida perustella viivästystä, joka on aiheutunut direktiivin sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön.

| (44) | Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan siltä osin kuin on kyse niiden kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän organisoinnista ja niiden toimintojen määrittämisestä, joita voidaan harjoittaa kyseisen järjestelmän piirissä. |
| --- | --- |

(44)

Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan siltä osin kuin on kyse niiden kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän organisoinnista ja niiden toimintojen määrittämisestä, joita voidaan harjoittaa kyseisen järjestelmän piirissä.

| (45) | Tieteen ja tekniikan nopean kehityksen vuoksi elinikäisellä oppimisella on erityistä merkitystä useissa ammateissa. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden asiana on määrätä yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti asianmukaisella ammatillisella jatkokoulutuksella varmistetaan, että ammattihenkilöt voivat seurata tieteen ja tekniikan kehitystä.
  Euroopan sisäistä liikkuvuutta ajatellen on lisäksi tärkeää, että tuetaan jo varhaisessa iässä tapahtuvaa muiden eurooppalaisten kielten oppimista. |
| --- | --- |

(45)

Tieteen ja tekniikan nopean kehityksen vuoksi elinikäisellä oppimisella on erityistä merkitystä useissa ammateissa. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden asiana on määrätä yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti asianmukaisella ammatillisella jatkokoulutuksella varmistetaan, että ammattihenkilöt voivat seurata tieteen ja tekniikan kehitystä.
  Euroopan sisäistä liikkuvuutta ajatellen on lisäksi tärkeää, että tuetaan jo varhaisessa iässä tapahtuvaa muiden eurooppalaisten kielten oppimista.

| (46) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, joita ovat ammattipätevyyden tunnustamista koskevien sääntöjen järkeistäminen, yksinkertaistaminen ja parantaminen, vaan ne voidaan saavuttaa paremman yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(46)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, joita ovat ammattipätevyyden tunnustamista koskevien sääntöjen järkeistäminen, yksinkertaistaminen ja parantaminen, vaan ne voidaan saavuttaa paremman yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (47) | Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita perustamissopimuksen 39 artiklan 4 kohdan eikä 45 artiklan soveltamista, eikä myöskään toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä kuluttajien ja terveyden korkeatasoisen suojelun takaamiseksi.
  Tätä direktiiviä ei sovelleta ammatteihin tai toimintaan, jotka jatkuvasti tai tilapäisesti liittyvät julkisen vallan käyttöön jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(47)

Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita perustamissopimuksen 39 artiklan 4 kohdan eikä 45 artiklan soveltamista, eikä myöskään toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä kuluttajien ja terveyden korkeatasoisen suojelun takaamiseksi.
  Tätä direktiiviä ei sovelleta ammatteihin tai toimintaan, jotka jatkuvasti tai tilapäisesti liittyvät julkisen vallan käyttöön jäsenvaltioissa.

| (48) | Komission olisi tarkasteltava mahdollisuutta perustaa tietokanta, jonka avulla jäsenvaltiot voisivat vaihtaa tietoja kaikista sellaisista terveydenhuollon ammattilaisista, joilta on evätty lupa ammatinharjoittamiseen jossakin jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

(48)

Komission olisi tarkasteltava mahdollisuutta perustaa tietokanta, jonka avulla jäsenvaltiot voisivat vaihtaa tietoja kaikista sellaisista terveydenhuollon ammattilaisista, joilta on evätty lupa ammatinharjoittamiseen jossakin jäsenvaltiossa,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I osasto

Yleiset säännökset

1 artikla

Tarkoitus

Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltion, joka vaatii säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi alueellaan tiettyä ammattipätevyyttä (jäljempänä ”vastaanottava jäsenvaltio”), on hyväksyttävä riittäväksi edellytykseksi kyseisen ammatin harjoittamiseen ryhtymiseen ja sen harjoittamiseen ammattipätevyys, joka on hankittu yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa (jäljempänä ”kotijäsenvaltio”) ja joka antaa kyseisen pätevyyden haltijalle oikeuden harjoittaa siellä samaa ammattia.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltion kansalaisiin, jotka haluavat harjoittaa säänneltyä ammattia muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa nämä ovat hankkineet ammattipätevyytensä joko itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä.

2.   Kukin jäsenvaltio voi antaa oman lainsäädäntönsä mukaisesti luvan säännellyn ammattitoiminnan harjoittamiseen alueellaan muualla kuin jossakin jäsenvaltiossa koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijoille.
  Tämä lupa ei oikeuta säännellyn ammattitoiminnan harjoittamiseen toisessa jäsenvaltiossa.
  Tämän direktiivin III osaston III luvun soveltamisalaan kuuluvien ammattien ensimmäisessä tunnustamisessa on noudatettava mainitussa luvussa tarkoitettuja koulutuksen vähimmäisvaatimuksia.

3.
     
  Tätä direktiiviä ei sovelleta notaareihin.

3 artikla

Kolmannen maan kansalaiset

Tässä direktiivissä jäsenvaltion kansalaisiksi katsotaan myös kolmannen maan kansalaiset, jotka oleskelevat Euroopan unionissa laillisesti ja pysyvästi, jotka ovat hankkineet ammattipätevyyden jäsenvaltiossa ja joilla henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien säädösten mukaisesti on oleskeluoikeus ainakin kotijäsenvaltiossa ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

4 artikla

Määritelmät

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ”säännellyllä ammatilla” yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, johon ryhtymiseksi, jonka harjoittamiseksi, tai jonka jotakin harjoittamisen muotoa varten jäsenvaltiossa edellytetään suoraan tai välillisesti lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti tiettyä ammattipätevyyttä; |
| --- | --- |

a)

”säännellyllä ammatilla” yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, johon ryhtymiseksi, jonka harjoittamiseksi, tai jonka jotakin harjoittamisen muotoa varten jäsenvaltiossa edellytetään suoraan tai välillisesti lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti tiettyä ammattipätevyyttä;

| b) | ”vapaan ammatin harjoittajalla” henkilöä, joka erityisen ammattipätevyyden nojalla henkilökohtaisesti, omavastuisesti ja ammatillisesti riippumattomasti tuottaa henkisiä palveluja toimeksiantajan tai yleisen edun hyväksi; vapaan ammatin harjoittajan toiminta on yleensä erityisten ammattioikeudellisten sidonnaisuuksien alaista, joilla taataan ammattimaisuus, palvelujen laatu sekä luottamuksellinen asiakassuhde ja kehitetään niitä edelleen; |
| --- | --- |

b)

”vapaan ammatin harjoittajalla” henkilöä, joka erityisen ammattipätevyyden nojalla henkilökohtaisesti, omavastuisesti ja ammatillisesti riippumattomasti tuottaa henkisiä palveluja toimeksiantajan tai yleisen edun hyväksi; vapaan ammatin harjoittajan toiminta on yleensä erityisten ammattioikeudellisten sidonnaisuuksien alaista, joilla taataan ammattimaisuus, palvelujen laatu sekä luottamuksellinen asiakassuhde ja kehitetään niitä edelleen;

| c) | ”ammattipätevyydellä” pätevyyttä, josta on todisteena koulutuksesta annettu asiakirja, 14 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu pätevyystodistus ja/tai ammattikokemus; |
| --- | --- |

c)

”ammattipätevyydellä” pätevyyttä, josta on todisteena koulutuksesta annettu asiakirja, 14 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu pätevyystodistus ja/tai ammattikokemus;

| d) | ”koulutuksesta annetulla asiakirjalla” jäsenvaltion viranomaisen antamia tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja pääosin yhteisössä suoritetusta ammatillisesta koulutuksesta. |
| --- | --- |

d)

”koulutuksesta annetulla asiakirjalla” jäsenvaltion viranomaisen antamia tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja pääosin yhteisössä suoritetusta ammatillisesta koulutuksesta.

2.   Säännellyksi ammatiksi rinnastetaan liitteessä I tarkoitetun yhdistyksen tai järjestön jäsenten harjoittama ammatti.

Silloin kun jäsenvaltio tunnustaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun yhdistyksen tai järjestön, sen on ilmoitettava siitä komissiolle, joka julkaisee asianmukaisen ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Koulutuksesta annettuun asiakirjaan rinnastetaan kolmannessa maassa koulutuksesta annettu asiakirja, edellyttäen, että asiakirjan haltijalla on kolmen vuoden ammattikokemus, josta 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen asiakirjan tunnustanut jäsenvaltio on antanut todistuksen.

Tämä rinnastaminen ei sulje pois vastaanottavan jäsenvaltion mahdollisuutta selvittää todistuksen vastaavuus ja soveltaa täydentäviä toimia.

5 artikla

Tunnustamisen vaikutukset

1.   Ammattipätevyyden tunnustaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa antaa edunsaajalle oikeuden ryhtyä harjoittamaan kyseisessä jäsenvaltiossa samaa ammattia kuin se, johon kyseisellä henkilöllä on pätevyys kotijäsenvaltiossaan, sekä harjoittaa sitä siellä samoin oikeuksin
  ja velvollisuuksin
  kuin vastaanottavan jäsenvaltion omat kansalaiset.

2.   Tässä direktiivissä ammatti, jota hakija haluaa harjoittaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, on sama kuin se ammatti, johon kyseisellä henkilöllä on pätevyys kotijäsenvaltiossaan, jos ammatin käsittämät toiminnan lajit ovat samankaltaiset.

3.   Jos ammatti, johon hakijalla on pätevyys kotijäsenvaltiossaan, on laajemman toiminta-alan käsittävä erillinen ammatti vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja jos eroa ei voi korvata 18 artiklassa tarkoitetulla korvaavalla toimenpiteellä,
  hakija voi
  ryhtyä harjoittamaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa vain tätä toiminnan lajia
  käyttäen kotijäsenvaltiossa käytettävää ammattinimikettä
  .
  Toiminnan lajin nimike lisätään vastaanottavan jäsenvaltion kielellä ammattinimikkeeseen.

Epätietoisuuden välttämiseksi kuluttajille on annettava selvitys ammattinimikkeistä. Toiseen jäsenvaltioon muuttaneelle ammattinharjoittajalle voidaan tarvittaessa antaa oikeus käyttää kotijäsenvaltion myöntämää ammattinimikettä.

II osasto

Palvelujen tarjoamisen vapaus

6 artikla

Palvelujen tarjoamisen vapauden periaate

1.   Rajoittamatta 8 artiklan toisen kohdan soveltamista jäsenvaltiot eivät voi ammattipätevyyteen liittyvistä syistä rajoittaa palvelujen tarjoamisen vapautta toisessa jäsenvaltiossa:

| a) | jos palvelujen tarjoaja on laillisesti sijoittautunut jäsenvaltioon harjoittaakseen siellä samaa ammattitoimintaa ja |
| --- | --- |

a)

jos palvelujen tarjoaja on laillisesti sijoittautunut jäsenvaltioon harjoittaakseen siellä samaa ammattitoimintaa ja

| b) | kun palvelujen tarjoaminen käsittää palvelujen tarjoajan siirtymisen, jos palvelujen tarjoaja on harjoittanut asianomaista toimintaa sijoittautumisjäsenvaltiossa vähintään kahden vuoden ajan siinä tapauksessa, että ammatti ei ole säännelty kyseisessä valtiossa. |
| --- | --- |

b)

kun palvelujen tarjoaminen käsittää palvelujen tarjoajan siirtymisen, jos palvelujen tarjoaja on harjoittanut asianomaista toimintaa sijoittautumisjäsenvaltiossa vähintään kahden vuoden ajan siinä tapauksessa, että ammatti ei ole säännelty kyseisessä valtiossa.

2.   
  Vastaanottavan
  jäsenvaltion
  toimivaltaisen elimen on arvioitava, onko toiminta
  tässä direktiivissä
  tarkoitettua luonteeltaan väliaikaista palvelujen tarjoamista. Arviointi on tehtävä ottaen
  huomioon erityisesti
  , käytetäänkö toiminnassa vakituisia työtiloja, itse kyseisen toiminnan
  kesto
  ja sisältö sekä sen
  määrä, toistuvuus ja jatkuvuus.

3.   Palvelujen tarjoamisessa on käytettävä sen jäsenvaltion ammattinimikettä, johon palvelujen tarjoaja on laillisesti sijoittautunut, kun kyseistä säänneltyä nimikettä käytetään asianomaisen ammattitoiminnan yhteydessä mainitussa jäsenvaltiossa.

Kyseinen nimike on ilmoitettava jollakin sijoittautumisjäsenvaltion virallisista kielistä siten, että vältetään sen sekaantuminen vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikkeeseen.

7 artikla

Erityissäännökset

Sen estämättä, mitä 6 artiklassa säädetään, palvelujen tarjoajalla on oltava tarvittavat kyvyt ja valmiudet toimia turvallisesti kyseisessä ammatillisessa ympäristössä. Erityisesti kun palvelujen tarjoaminen käsittää palvelujen tarjoajan siirtymisen, hänen on ennen palvelujen tarjoamista täytettävä vastaanottavan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön vaatimukset silloin, kun tällainen lainsäädäntö on tarpeen yleisen turvallisuuden takaamiseksi, sikäli kuin se koskee suoraan kyseisen ammatin harjoittamista. Palvelujen tarjoajaa koskevat samat oikeudet ja velvollisuudet kuin vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisia.

Lisäksi kun palvelujen tarjoaja harjoittaa ammattia, jota koskevat III osaston III luvun säännökset, häneen on sovellettava vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevia ammatillisia ja hallinnollisia menettelytapasääntöjä. Tätä varten jäsenvaltiot voivat vaatia ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa väliaikaista rekisteröintiä tai muodollista jäsenyyttä ammatillisessa järjestössä tai elimessä edellyttäen, että tällainen jäsenyys ei viivytä tai millään tavoin vaikeuta palvelujen tarjoamista eikä myöskään aiheuta palvelujen tarjoajalle lisäkustannuksia.

8 artikla

Vapautukset

Vastaanottavan jäsenvaltion on 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti vapautettava toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet palvelujen tarjoajat,
  lukuun ottamatta palvelujen tarjoajia, joihin sovelletaan erityistä ammatillisen vastuun järjestelmää,
  erityisesti vastaanottavan jäsenvaltion alueelle sijoittautuneille ammattihenkilöille asetettavista vaatimuksista, jotka koskevat:

| a) | ammatillisen järjestön tai elimen myöntämää lupaa tai sen rekisteriin merkitsemistä tai jäsenyyttä; |
| --- | --- |

a)

ammatillisen järjestön tai elimen myöntämää lupaa tai sen rekisteriin merkitsemistä tai jäsenyyttä;

| b) | rekisteröitymistä julkisoikeudelliseen sosiaaliturvalaitokseen vakuutettujen hyväksi harjoitettavaan toimintaan liittyvien tilien selvittämiseksi vakuutuslaitoksen kanssa. |
| --- | --- |

b)

rekisteröitymistä julkisoikeudelliseen sosiaaliturvalaitokseen vakuutettujen hyväksi harjoitettavaan toimintaan liittyvien tilien selvittämiseksi vakuutuslaitoksen kanssa.

Palvelujen tarjoajan on kuitenkin ilmoitettava ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetulle laitokselle palvelujen tarjoamisesta ennakkoon tai kiireellisissä tapauksissa jälkikäteen.

Toisessa kohdassa tarkoitettu ilmoitus tehdään yksinkertaisesti ja ilman byrokratiaa.

Jos palvelujen tarjoaja haluaa harjoittaa ammattia, johon sovelletaan erityistä ammatillisen vastuun järjestelmää, asianomaisen on tarjottava palveluja samoin oikeuksin ja velvollisuuksin kuin vastaavaa ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoittavat ammattihenkilöt; häneen on erityisesti sovellettava tässä jäsenvaltiossa voimassa olevia ammatillisia tai hallinnollisia menettelytapasääntöjä. Tätä varten jäsenvaltiot voivat vaatia joko ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa väliaikaista rekisteröintiä tai muodollista jäsenyyttä ammatillisessa järjestössä tai elimessä mahdollistaakseen alueellaan voimassa olevien ammatillisten menettelytapasäännösten täytäntöönpanon edellyttäen, että tällainen jäsenyys ei viivytä tai millään tavoin vaikeuta palvelujen tarjoamista eikä myöskään aiheuta palvelujen tarjoajalle lisäkustannuksia. Jos ammattia, johon sovelletaan erityistä ammatillisen vastuun järjestelmää, on säännelty vastaanottavassa jäsenvaltiossa mutta ei palvelun tarjoajan kotijäsenvaltiossa, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia täyttä merkitsemistä rekisteriin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen luona ennen kuin palvelun tarjoaja aloittaa kyseisen ammatin harjoittamisen.

9 artikla

Ennakkoilmoitus palvelujen tarjoajan siirtymisen tapauksessa

Kun palvelujen tarjoaminen käsittää palvelujen tarjoajan siirtymisen, palvelun tarjoajan on ilmoitettava asiasta ennakkoon
  10 artiklassa tarkoitetuille sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisille elimille ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille elimille
  .

Sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiset elimet puolestaan ilmoittavat asiasta viipymättä vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille elimille ja toimittavat niille kaikki käytettävissään olevat tiedot palvelujen tarjoajasta ja tämän toiminnasta.

Kiireellisissä tapauksissa palvelujen tarjoajan on annettava ilmoituksensa
  10 artiklassa tarkoitetuille
  jäsenvaltion
  toimivaltaisille elimille
  mahdollisimman pian palvelujen tarjoamisen jälkeen.

10 artikla

Hallinnollinen yhteistyö

Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset
  tai niiden puuttuessa palvelujen tarjoajan ammatista vastaanottavassa jäsenvaltiossa vastaava ammatillinen järjestö tai elin pyytävät
  sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisilta
  viranomaisilta todistetta
  siitä, että palvelujen tarjoaja harjoittaa kyseistä toimintaa laillisesti asianomaisessa jäsenvaltiossa. Sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot 66 artiklan mukaisesti
  niin pian kuin mahdollista
  .

Jos tällaiset toimivaltaiset viranomaiset puuttuvat sijoittautumisjäsenvaltiosta, palvelujen tarjoajan ammatista sijoittautumisjäsenvaltiossa vastaava ammatti- tai kauppajärjestö toimittaa todisteet palvelujen tarjoajan pätevyydestä harjoittaa tätä toimintaa kyseisessä jäsenvaltiossa.

Lisäksi 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset
  elimet
  voivat
  pyytää sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaiselta elimeltä
  todistetta siitä, että palvelujen tarjoaja on harjoittanut kyseistä toimintaa sijoittautumisjäsenvaltiossa vähintään kahden vuoden ajan. Todiste voidaan antaa millä tahansa tavalla.

Ensimmäisen, toisen ja kolmannen kohdan mukaisten todisteiden antaminen ei saa viivästyttää palvelujen suorittamista.

11 artikla

Palvelujen vastaanottajille ilmoitettavat tiedot

Yhteisön säännösten mukaisten tiedottamista koskevien vaatimusten lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että palvelujen tarjoaja antaa palvelujen vastaanottajalle seuraavat tiedot
  , joiden on oltava kaikkien kuluttajien helposti luettavissa ja ymmärrettävissä
  :

| a) | siinä tapauksessa, että palvelujen tarjoaja on merkitty kaupparekisteriin tai muuhun vastaavaan julkiseen rekisteriin, maininta kyseisestä rekisteristä sekä rekisterinumero tai muu vastaava rekisterimerkinnän tunnistamistapa |
| --- | --- |

a)

siinä tapauksessa, että palvelujen tarjoaja on merkitty kaupparekisteriin tai muuhun vastaavaan julkiseen rekisteriin, maininta kyseisestä rekisteristä sekä rekisterinumero tai muu vastaava rekisterimerkinnän tunnistamistapa

| b) | siinä tapauksessa, että toiminta on sijoittautumisjäsenvaltiossa luvanvaraista, toimivaltaisen valvontaviranomaisen yhteystiedot |
| --- | --- |

b)

siinä tapauksessa, että toiminta on sijoittautumisjäsenvaltiossa luvanvaraista, toimivaltaisen valvontaviranomaisen yhteystiedot

| c) | saman ammatin harjoittajien yhteenliittymä tai vastaava elin, jonka rekisteriin palvelujen tarjoaja on merkitty |
| --- | --- |

c)

saman ammatin harjoittajien yhteenliittymä tai vastaava elin, jonka rekisteriin palvelujen tarjoaja on merkitty

| d) | ammattinimike ja jäsenvaltio, jossa nimike on annettu |
| --- | --- |

d)

ammattinimike ja jäsenvaltio, jossa nimike on annettu

| e) | viittaus sijoittautumisjäsenvaltiossa
  ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa
  sovellettaviin ammatillisiin sääntöihin ja keinoihin, joilla sääntöihin voi tutustua |
| --- | --- |

e)

viittaus sijoittautumisjäsenvaltiossa
  ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa
  sovellettaviin ammatillisiin sääntöihin ja keinoihin, joilla sääntöihin voi tutustua

| f) | siinä tapauksessa, että palvelujen tarjoaja harjoittaa arvonlisäveron alaista toimintaa, alv-tunniste, jota tarkoitetaan jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: Yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (24) 22 artiklan 1 kohdassa |
| --- | --- |

f)

siinä tapauksessa, että palvelujen tarjoaja harjoittaa arvonlisäveron alaista toimintaa, alv-tunniste, jota tarkoitetaan jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: Yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (24) 22 artiklan 1 kohdassa

| g) | ilmoitus palvelujen vastaanottajalle, jos kyseistä ammattia ei säännellä sijoittautumisjäsenvaltiossa |
| --- | --- |

g)

ilmoitus palvelujen vastaanottajalle, jos kyseistä ammattia ei säännellä sijoittautumisjäsenvaltiossa

| h) | todiste siitä, että palvelujen tarjoaja on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta edellyttäen, että tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin alueella toimiviin saman ammatin harjoittajiin; tarvittaessa vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia, että palvelujen tarjoaja toimittaa kyseisen todisteen. |
| --- | --- |

h)

todiste siitä, että palvelujen tarjoaja on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta edellyttäen, että tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin alueella toimiviin saman ammatin harjoittajiin; tarvittaessa vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia, että palvelujen tarjoaja toimittaa kyseisen todisteen.

12 artikla

Lakisääteinen tilintarkastus

Palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia säännöksiä ei sovelleta lakisääteiseen tilintarkastukseen.

III osasto

Sijoittautumisvapaus

I LUKU

KOULUTUKSESTA ANNETTUJEN ASIAKIRJOJEN YLEINEN TUNNUSTAMISJÄRJESTELMÄ

13 artikla

Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan kaikkiin niihin ammatteihin, jotka eivät kuulu tämän osaston II ja III luvun soveltamisalaan, sekä tapauksiin, joissa hakija ei täytä kyseisissä luvuissa säädettyjä edellytyksiä.

14 artikla

Pätevyystasot

1.   Jäljempänä 17 artiklan soveltamiseksi vahvistetaan seuraavat viisi ammattipätevyyden tasoa:

| a) | taso 1, ”pätevyystodistus”; |
| --- | --- |

a)

taso 1, ”pätevyystodistus”;

| b) | taso 2, ”todistus”; |
| --- | --- |

b)

taso 2, ”todistus”;

| c) | taso 3, ”tutkintotodistus lyhyestä koulutuksesta”; |
| --- | --- |

c)

taso 3, ”tutkintotodistus lyhyestä koulutuksesta”;

| d) | taso 4, ”tutkintotodistus välivaiheen koulutuksesta”; |
| --- | --- |

d)

taso 4, ”tutkintotodistus välivaiheen koulutuksesta”;

| e) | taso 5, ”tutkintotodistus korkea-asteen koulutuksesta”. |
| --- | --- |

e)

taso 5, ”tutkintotodistus korkea-asteen koulutuksesta”.

2.   Taso 1 vastaa
  kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antamaa pätevyystodistusta,

| a) | joko koulutuksen, joka ei ole osa 3, 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitettua todistusta tai tutkintotodistusta, suorittamisen
  perusteella tai tietyn kokeen, jota ei edellä koulutusta, suorittamisen perusteella tai sen perusteella, että ammattia on harjoitettu jäsenvaltiossa täysipäiväisesti ja yhtäjaksoisesti kolme vuotta tai osa-aikaisesti vastaavan ajan kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana |
| --- | --- |

a)

joko koulutuksen, joka ei ole osa 3, 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitettua todistusta tai tutkintotodistusta, suorittamisen
  perusteella tai tietyn kokeen, jota ei edellä koulutusta, suorittamisen perusteella tai sen perusteella, että ammattia on harjoitettu jäsenvaltiossa täysipäiväisesti ja yhtäjaksoisesti kolme vuotta tai osa-aikaisesti vastaavan ajan kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana

| b) | tai
  perus- tai keskiasteen
  yleissivistävän koulutuksen perusteella
  , jonka suorittaneen todistetaan hallitsevan yleissivistävät tiedot. |
| --- | --- |

b)

tai
  perus- tai keskiasteen
  yleissivistävän koulutuksen perusteella
  , jonka suorittaneen todistetaan hallitsevan yleissivistävät tiedot.

3.   Taso 2 vastaa
  todistusta, joka annetaan suoritetusta keskiasteen ammatillisesta koulutuksesta,

| a) | joka on luonteeltaan yleissivistävää koulutusta, jota täydentää muu kuin 4 kohdassa tarkoitettu koulutus tai ammattikurssi ja/tai tämän kurssin lisäksi vaadittava ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä |
| --- | --- |

a)

joka on luonteeltaan yleissivistävää koulutusta, jota täydentää muu kuin 4 kohdassa tarkoitettu koulutus tai ammattikurssi ja/tai tämän kurssin lisäksi vaadittava ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä

| b) | tai joka on luonteeltaan teknistä tai ammatillista koulutusta, jota täydentää tarvittaessa a alakohdassa tarkoitettu koulutus tai ammattikurssi ja/tai tämän kurssin lisäksi vaadittava ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä. |
| --- | --- |

b)

tai joka on luonteeltaan teknistä tai ammatillista koulutusta, jota täydentää tarvittaessa a alakohdassa tarkoitettu koulutus tai ammattikurssi ja/tai tämän kurssin lisäksi vaadittava ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin todistuksiin rinnastetaan säännelty koulutus, jossa suuntaudutaan erityisesti tietyn ammatin harjoittamiseen ja jossa opintoja täydentää tarvittaessa sellainen ammatillinen koulutus, ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä, jonka rakenne ja taso määritellään asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai ne ovat tähän tarkoitukseen nimetyn viranomaisen valvonnan tai hyväksynnän alaisia. Tällaisena pidetään erityisesti liitteessä III tarkoitettua säänneltyä koulutusta.

4.   Taso 3 vastaa keskiasteen jälkeistä koulutusta, jonka kesto on vähintään yksi vuosi mutta vähemmän kuin kolme vuotta.

Tason 3 koulutukseen rinnastetaan:

| a) | koulutus, jossa on erityisrakenne ja joka johtaa vastaavaan ammatilliseen tasoon sekä antaa valmiudet vastaavantasoisiin vastuisiin ja tehtäviin. Tällaisena pidetään erityisesti liitteessä II tarkoitettua koulutusta; |
| --- | --- |

a)

koulutus, jossa on erityisrakenne ja joka johtaa vastaavaan ammatilliseen tasoon sekä antaa valmiudet vastaavantasoisiin vastuisiin ja tehtäviin. Tällaisena pidetään erityisesti liitteessä II tarkoitettua koulutusta;

| b) | säännelty koulutus, jossa suuntaudutaan erityisesti tietyn ammatin harjoittamiseen ja jossa opintoja täydentää tarvittaessa sellainen ammatillinen koulutus, ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä, jonka rakenne ja taso määritellään asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai ne ovat tähän tarkoitukseen nimetyn viranomaisen valvonnan tai hyväksynnän alaisia. Tällaisena pidetään erityisesti liitteessä III tarkoitettua säänneltyä koulutusta. |
| --- | --- |

b)

säännelty koulutus, jossa suuntaudutaan erityisesti tietyn ammatin harjoittamiseen ja jossa opintoja täydentää tarvittaessa sellainen ammatillinen koulutus, ammatillinen harjoittelu tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittaminen käytännössä, jonka rakenne ja taso määritellään asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai ne ovat tähän tarkoitukseen nimetyn viranomaisen valvonnan tai hyväksynnän alaisia. Tällaisena pidetään erityisesti liitteessä III tarkoitettua säänneltyä koulutusta.

5.   Taso 4 vastaa
  tutkintotodistusta suoritetusta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta
  , jonka kesto on vähintään kolme vuotta
  ja enintään neljä vuotta, tai vastaavan pituisesta osa-aikaisesta koulutuksesta yliopistossa tai korkea-asteen oppilaitoksessa tai muussa vastaavan tasoisessa oppilaitoksessa, sekä ammatillisesta koulutuksesta, jota saatetaan vaatia kyseisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi
  .

Tason 4 koulutukseen rinnastetaan säännelty koulutus, jossa suuntaudutaan suoraan tietyn ammatin harjoittamiseen ja joka koostuu kolmivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta tai kyseistä ajanjaksoa vastaavasta osa-aikaisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta yliopistossa tai muussa vastaavantasoisessa oppilaitoksessa, sekä mahdollisesti keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi vaadittavasta ammatillisesta koulutuksesta, ammatillisesta harjoittelusta tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisesta käytännössä.

Ammatillisen koulutuksen, ammatillisen harjoittelun tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisen rakenne ja taso määritellään asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai ne ovat tähän tarkoitukseen nimetyn viranomaisen valvonnan tai hyväksynnän alaisia.

6.   Taso 5 vastaa
  tutkintotodistusta suoritetusta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta, jonka kesto on enemmän kuin neljä vuotta, tai vastaavan pituisesta osa-aikaisesta koulutuksesta yliopistossa tai korkea-asteen oppilaitoksessa tai muussa vastaavan tasoisessa oppilaitoksessa, sekä ammatillisesta koulutuksesta, jota saatetaan vaatia kyseisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi
  .

Tason 5 koulutukseen rinnastetaan säännelty koulutus, jossa suuntaudutaan suoraan tietyn ammatin harjoittamiseen ja joka koostuu vähintään nelivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta tai kyseistä ajanjaksoa vastaavasta osa-aikaisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta yliopistossa tai muussa vastaavantasoisessa oppilaitoksessa, sekä mahdollisesti keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi vaadittavasta ammatillisesta koulutuksesta, ammatillisesta harjoittelusta tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisesta käytännössä.

Ammatillisen koulutuksen, ammatillisen harjoittelun tai ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisen rakenne ja taso on määriteltävä asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai niiden on oltava tähän tarkoitukseen nimetyn viranomaisen valvonnan tai hyväksynnän alaisia.

7.
     
  Jos ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi vaadittua koulutustasoa nostetaan kotijäsenvaltiossa, vastaanottava jäsenvaltio myöntää alempitasoisilla tutkinnoilla ammattia harjoittamaan ryhtyneille korkeamman tasoisen tutkinnon.

8.
     
  Komissio arvioi edellä mainitun tasojärjestelmän toimivuuden käytännössä, kun tämän direktiivin voimaantulosta on kulunut viisi vuotta. Jos tutkintojen pätevyystasoissa on käytännössä selviä eroja jäsenvaltioiden välillä, komissio antaa ehdotuksia piste- ja opintoviikkojärjestelmäksi, joka on yhteydessä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen laatuun ja sisältöihin eri jäsenvaltioissa. Jäljempänä 67 artiklassa tarkoitettu komitea valvoo pisteiden myöntämistä eri koulutuksille.

15 artikla

Rinnasteinen koulutus

Edellä 14 artiklassa tarkoitetusta koulutuksesta annettuun asiakirjaan rinnastetaan yksittäinen koulutuksesta annettu asiakirja tai tällaisten asiakirjojen yhdistelmä, jonka toimivaltainen viranomainen on antanut jäsenvaltiossa, edellyttäen, että asiakirja on annettu yhteisössä suoritetusta koulutuksesta, jonka kyseinen jäsenvaltio tunnustaa vastaavantasoiseksi, ja että asiakirja antaa jäsenvaltion alueella samat oikeudet ryhtyä harjoittamaan tai harjoittaa ammattia.

Lisäksi kyseiseen koulutuksesta annettuun asiakirjaan rinnastetaan samoin edellytyksin kuin ensimmäisessä alakohdassa ammattipätevyys, joka ei vastaa kotijäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisia vaatimuksia ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai ammatin harjoittamiseksi, mutta joka antaa kyseisen pätevyyden haltijalle asianomaisten säännösten tai määräysten mukaiset saavutetut oikeudet.

Sitä vastoin ammattipätevyyttä, jonka joku toinen jäsenvaltio tunnustaa tietyn ammatin harjoittamiseksi, huolimatta siitä, että se ei täytä kotijäsenvaltion lakien ja asetusten mukaisia vaatimuksia ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi ja ilman että sitä täydennetään muilla koulutustoimilla, ei pidä katsoa rinnastettavaksi koulutukseksi.

Tällaisessa tapauksessa, jos kansalainen anoo vastaanottavassa jäsenvaltiossa myönnetyn ammattipätevyyden tunnustamista kotijäsenvaltiossaan, kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen.

16 artikla

Ammattikokemuksen tunnustaminen

Otetaan huomioon mahdollisuus, että kotijäsenvaltion laissa tai hallinnollisessa määräyksessä ammattikokemus tunnustetaan jossakin ammatissa ratkaisevaksi tekijäksi yliopistotason tutkintotodistuksen haltijan siirtymiselle seuraavalle välittömästi ylempänä olevalle tasolle 14 artiklassa vahvistetun luokittelun mukaisesti.

17 artikla

Tunnustamisen edellytykset

1.   Kun vastaanottavassa jäsenvaltiossa edellytetään säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi tiettyä ammattipätevyyttä, kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen antaa luvan ryhtyä harjoittamaan kyseistä ammattia ja harjoittaa sitä samoin edellytyksin kuin jäsenvaltion omat kansalaiset niille hakijoille, joilla on toisen jäsenvaltion alueellaan saman ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi edellyttämä pätevyystodistus tai koulutuksesta annettu asiakirja.

Pätevyystodistusten tai koulutuksesta annettujen asiakirjojen on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | ne on oltava saatu
  yhdessä tai useammassa
  jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

ne on oltava saatu
  yhdessä tai useammassa
  jäsenvaltiossa;

| b) | niiden on oltava osoitus
  vastaavasta
  ammattipätevyyden tasosta kuin se, jota vaaditaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

niiden on oltava osoitus
  vastaavasta
  ammattipätevyyden tasosta kuin se, jota vaaditaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa 14 artiklan mukaisesti.

2.
     
  Oikeus harjoittaa ammattia on voimassa edellyttäen, että vastaanottavan jäsenvaltion määrittämät sosiaalivakuutusta koskevat vaatimukset täyttyvät täysin ja että tunnustettua ammattipätevyyttä koskevia määräyksiä noudatetaan
  .

3.   Ammatin harjoittamiseen ryhtyminen ja sen harjoittaminen, joita tarkoitetaan 1 kohdassa, on sallittava myös niille hakijoille, jotka ovat harjoittaneet täysipäiväisesti mainitussa kohdassa tarkoitettua ammattia kahden vuoden ajan kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana toisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseinen ammatti ei ole säännelty, ja joilla on yksi tai useampi pätevyystodistus tai koulutuksesta annettu asiakirja.

Pätevyystodistusten tai koulutuksesta annettujen asiakirjojen on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | niiden on oltava jäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti asetetun toimivaltaisen viranomaisen antamia; |
| --- | --- |

a)

niiden on oltava jäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti asetetun toimivaltaisen viranomaisen antamia;

| b) | niiden on oltava osoitus sellaisesta ammattipätevyyden tasosta, joka on vähintään välittömästi alempi kuin se, jota vaaditaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa 14 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

niiden on oltava osoitus sellaisesta ammattipätevyyden tasosta, joka on vähintään välittömästi alempi kuin se, jota vaaditaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa 14 artiklan mukaisesti;

| c) | niiden on oltava osoitus haltijansa valmiudesta kyseisen ammatin harjoittamiseen. |
| --- | --- |

c)

niiden on oltava osoitus haltijansa valmiudesta kyseisen ammatin harjoittamiseen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kahden vuoden ammattikokemusta ei voida kuitenkaan vaatia, jos hakijalla oleva mainitussa alakohdassa tarkoitettu yksi tai useampi asiakirja on annettu 14 artiklan 4 kohdan b alakohdassa, 5 kohdan toisessa alakohdassa tai 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta säännellystä koulutuksesta.

4.
     
  Vastaanottava jäsenvaltio ei saa vaatia hakijalta mitään muita todisteita tai todistuksia, mikä asettaisi kyseenalaisiksi tutkinnon pätevyyden ja siinä osoitetut tiedot.

5.
     
  Oppilaitosten koulutussopimusten, tunnustamisen tai todistusten myöntämisen avulla myöntämät tutkinnot katsotaan kyseisen tutkinnon myöntävän oppilaitoksen tutkinnoiksi.

6.
     
  Edellä 5 kohdassa mainitun menettelyn mukaisesti myönnettyjen tutkintotodistusten osalta jäsenvaltiolla, jonka alueella koulutustoimintaa harjoitetaan, on oikeus soveltaa jokaiseen sen alueelle sijoittautuneeseen koulutuslaitokseen, joka toimii yhteistyössä toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen ja siellä tunnustetun, tutkintotodistuksia myöntävän koulutuslaitoksen kanssa, samoja mekanismeja, joita se käyttää alueellaan harjoitettavan yliopistokoulutuksen valvonnassa säätämällä opetukselle ja yleensä opiskeluolosuhteille tiukat määräykset korkeatasoisen yliopistokoulutuksen takaamiseksi.

18 artikla

Korvaavat toimenpiteet

1.   Vastaanottava jäsenvaltio voi 17 artiklan estämättä edellyttää hakijaa suorittamaan enintään kolme vuotta kestävän sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen seuraavissa tapauksissa:

| a) | jos hakijan 17 artiklan 1 - 3 kohdan nojalla esittämän koulutuksen kesto on vähintään vuoden vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämää lyhyempi; |
| --- | --- |

a)

jos hakijan 17 artiklan 1 - 3 kohdan nojalla esittämän koulutuksen kesto on vähintään vuoden vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämää lyhyempi;

| b) | jos hakijan saaman koulutuksen sisältö on olennaisesti erilainen kuin sen koulutuksen sisältö, josta vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaadittava asiakirja on osoituksena; |
| --- | --- |

b)

jos hakijan saaman koulutuksen sisältö on olennaisesti erilainen kuin sen koulutuksen sisältö, josta vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaadittava asiakirja on osoituksena;

| c) | jos vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty ammatti käsittää
  yhden tai useampia säännellyn ammattitoiminnan lajeja, jotka eivät
  sisälly vastaavaan ammattiin hakijan kotijäsenvaltiossa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja kun ero vastaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaadittavaa erikoiskoulutusta, jonka sisältö on olennaisesti erilainen kuin se sisältö, josta hakijan esittämä pätevyystodistus tai koulutuksesta annettu asiakirja on osoituksena. |
| --- | --- |

c)

jos vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty ammatti käsittää
  yhden tai useampia säännellyn ammattitoiminnan lajeja, jotka eivät
  sisälly vastaavaan ammattiin hakijan kotijäsenvaltiossa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja kun ero vastaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaadittavaa erikoiskoulutusta, jonka sisältö on olennaisesti erilainen kuin se sisältö, josta hakijan esittämä pätevyystodistus tai koulutuksesta annettu asiakirja on osoituksena.

2.   Jos vastaanottava jäsenvaltio käyttää 1 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, sen on annettava hakijalle mahdollisuus valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä.

Jos jäsenvaltio katsoo, että tietyn ammatin osalta on välttämätöntä poiketa ensimmäisen alakohdan nojalla muuttajalle annettavasta mahdollisuudesta valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä,
  se voi tehdä sen, mutta vain perustelluista ja ehdottoman välttämättömistä syistä. Siinä tapauksessa kyseisen jäsenvaltion
  on ilmoitettava asiasta ennakkoon muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä esitettävä riittävät perusteet poikkeukselle.

Jos komissio tarvittavat tiedot saatuaan katsoo, että toisessa alakohdassa tarkoitettu poikkeus ei ole asianmukainen tai että se ei ole yhteisön lainsäädännön mukainen, se kehottaa kolmen kuukauden kuluessa kyseistä jäsenvaltiota pidättäytymään toteuttamasta aiottua
  toimenpidettä.

Jos komissio tunnustaa tämän poikkeuksen, jäsenvaltioiden on kuitenkin pyrittävä ottamaan huomioon, kumman näistä vaihtoehdoista muuttaja asettaa etusijalle.

3.   Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan soveltamiseksi ”olennaisesti erilaisella sisällöllä” tarkoitetaan koulutuksen sisältöä, jonka tunteminen on ammatin harjoittamisen kannalta keskeistä ja jonka kesto tai keskeiset piirteet ovat muuttajan suorittamassa koulutuksessa olennaisesti erilaisia kuin vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämässä koulutuksessa.

4.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Erityisesti jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, ovatko hakijan jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa ammattikokemuksensa aikana hankkimat tiedot sellaisia, että ne korvaavat kokonaan tai osittain 3 kohdassa tarkoitetun olennaisen eron.

19 artikla

Korvaavista toimenpiteistä vapauttaminen yhteisten vähimmäisvaatimusten perusteella

1.   
  Eurooppalaiset ammatilliset edustuselimet
  voivat antaa komissiolle tiedoksi Euroopan laajuisesti vahvistamansa vähimmäisvaatimukset. Tässä artiklassa

| a) | ”eurooppalaisella ammatillisella edustuselimellä” tarkoitetaan jäsenvaltioiden saman ammatin harjoittajien yhteenliittymää tai vastaavaa elintä, joka koskee tiettyä ammattia; |
| --- | --- |

a)

”eurooppalaisella ammatillisella edustuselimellä” tarkoitetaan jäsenvaltioiden saman ammatin harjoittajien yhteenliittymää tai vastaavaa elintä, joka koskee tiettyä ammattia;

| b) | ”yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan ammattipätevyydelle asetettavia vaatimuksia, jotka ovat osoitus tietyn ammatin harjoittamiseen soveltuvasta pätevyystasosta ja joiden perusteella edustuselimet hyväksyvät jäsenvaltioissa hankitun pätevyyden. |
| --- | --- |

b)

”yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan ammattipätevyydelle asetettavia vaatimuksia, jotka ovat osoitus tietyn ammatin harjoittamiseen soveltuvasta pätevyystasosta ja joiden perusteella edustuselimet hyväksyvät jäsenvaltioissa hankitun pätevyyden.

Jos komissio katsoo asianomaisten vähimmäisvaatimusten olevan sellaisia, että ne helpottavat ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista, se
  välittää
  vähimmäisvaatimukset jäsenvaltioille tiedoksi ja tekee päätöksen 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.
     
  Tämä ei koske jäsenvaltioiden säännöksiä, joissa juridisesti vahvistetaan ammatin harjoittamista koskevat pätevyysvaatimukset, ammatin harjoittamiseen vaaditun koulutuksen muoto ja sisältö mukaan lukien.

3.   Jos hakijan pätevyys vastaa 1 kohdassa tarkoitetulla päätöksellä vahvistettuja pätevyysvaatimuksia, vastaanottavan jäsenvaltion on pidättäydyttävä soveltamasta 18 artiklaa.

4.   Jos jäsenvaltio katsoo, että yhteiset vähimmäisvaatimukset eivät enää tarjoa riittäviä takeita ammattipätevyydestä, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle, joka tekee tarvittaessa päätöksen 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

5.
     
  Tämän artiklan säännökset eivät vaikuta millään tavoin jäsenvaltion velvollisuuksiin koulutusjärjestelmien ja ammatillisen koulutuksen sisällön ja järjestämisen osalta siten kun siitä on määrätty perustamissopimuksessa.

II LUKU

AMMATTIKOKEMUKSEN TUNNUSTAMINEN

20 artikla

Ammattikokemusta koskevat vaatimukset

Jos liitteessä IV lueteltujen toimintojen harjoittamiseen ryhtyminen tai sen harjoittaminen jäsenvaltiossa edellyttää yleisiä, kaupallisia tai ammatillisia tietoja ja kykyjä, kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi näistä tiedoista ja kyvyistä kyseisen toiminnan aiempi harjoittaminen toisessa jäsenvaltiossa. Kyseisen toiminnan harjoittamisen on oltava 21 ja 22 artiklan mukaista.

21 artikla

Liitteen IV luettelossa I mainitut toiminnot

1.   Kun on kyse liitteen IV luettelossa I mainituista toiminnoista, kyseistä toimintaa on oltava aiemmin harjoitettu:

| a) | yhtäjaksoisesti
  kuusi vuotta
  itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai |
| --- | --- |

a)

yhtäjaksoisesti
  kuusi vuotta
  itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai

| b) | yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai |
| --- | --- |

b)

yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

| c) | yhtäjaksoisesti neljä vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai |
| --- | --- |

c)

yhtäjaksoisesti neljä vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

| d) | yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa harjoittaneensa vähintään viiden vuoden ajan kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä; tai |
| --- | --- |

d)

yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa harjoittaneensa vähintään viiden vuoden ajan kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä; tai

| e) | yhtäjaksoisesti kahdeksan vuotta ammattihenkilönä ja ylempänä toimihenkilönä yrityksessä; tai |
| --- | --- |

e)

yhtäjaksoisesti kahdeksan vuotta ammattihenkilönä ja ylempänä toimihenkilönä yrityksessä; tai

| f) | yhtäjaksoisesti viisi vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai |
| --- | --- |

f)

yhtäjaksoisesti viisi vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

| g) | yhtäjaksoisesti kuusi vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi. |
| --- | --- |

g)

yhtäjaksoisesti kuusi vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi.

2.   Edellä a ja d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kyseisen toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei saa olla kulunut yli kymmentä vuotta sinä päivänä, jona kaikki vaadittavat asiakirjat sisältävä hakemus esitetään 66 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle.

22 artikla

Liitteen IV luettelossa II mainitut toiminnot

1.   Kun on kyse liitteen IV luettelossa II mainituista toiminnoista, kyseistä toimintaa on oltava aiemmin harjoitettu:

| a) | yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai |
| --- | --- |

a)

yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai

| b) | yhtäjaksoisesti kaksi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai |
| --- | --- |

b)

yhtäjaksoisesti kaksi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

| c) | yhtäjaksoisesti kaksi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa harjoittaneensa kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä vähintään kolmen vuoden ajan; tai |
| --- | --- |

c)

yhtäjaksoisesti kaksi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa harjoittaneensa kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä vähintään kolmen vuoden ajan; tai

| d) | yhtäjaksoisesti kolme vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi. |
| --- | --- |

d)

yhtäjaksoisesti kolme vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta koulutuksen, josta on osoituksena kansallisella tasolla tunnustettu todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi.

2.   Edellä a ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kyseisen toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei saa olla kulunut yli kymmentä vuotta sinä päivänä, jona kaikki vaadittavat asiakirjat sisältävä hakemus esitetään 66 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle.

23 artikla

Liitteessä IV tarkoitettujen toimintojen luettelon muuttaminen

Liitteessä IV tarkoitettujen ja 20 artiklan nojalla ammattikokemuksen vastavuoroisen tunnustamisen kohteena olevien toimintojen luetteloja voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

III LUKU

KOULUTUKSEN VÄHIMMÄISVAATIMUSTEN YHTEENSOVITTAMISEEN PERUSTUVA TUNNUSTAMINEN

1 jakso

Yleiset säännökset

24 artikla

Automaattisen tunnustamisen periaate

1.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava
  seuraavat
  koulutuksesta annetut asiakirjat

| — | lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.1.1), |
| --- | --- |

—

lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.1.1),

| — | erikoislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.1.2), |
| --- | --- |

—

erikoislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.1.2),

| — | yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.2.2), |
| --- | --- |

—

yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.2.2),

| — | hammaslääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.3.2), |
| --- | --- |

—

hammaslääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.3.2),

| — | eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.4.2), |
| --- | --- |

—

eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.4.2),

| — | psykoterapeutin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.6.4), |
| --- | --- |

—

psykoterapeutin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.6.4),

| — | proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.7.2), |
| --- | --- |

—

proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.7.2),

| — | arkkitehdin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.8.2), |
| --- | --- |

—

arkkitehdin koulutuksesta annettavat asiakirjat (liite V, kohta 5.8.2),

jotka täyttävät 26, 28, 36, 41, 45, 52 ja 55 artiklassa tarkoitetut koulutuksen vähimmäisvaatimukset kunkin ammatin osalta, sekä katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet ammattitoiminnan aloittamiseen ja sen harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä koulutuksesta antamat asiakirjat.

Kyseisten koulutuksesta annettujen asiakirjojen ja niihin tarvittaessa liitettävien

| — | lääkärin peruskoulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.1.1), |
| --- | --- |

—

lääkärin peruskoulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.1.1),

| — | erikoislääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.1.2), |
| --- | --- |

—

erikoislääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.1.2),

| — | yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.2.2), |
| --- | --- |

—

yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.2.2),

| — | hammaslääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.3.2), |
| --- | --- |

—

hammaslääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.3.2),

| — | eläinlääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.4.2), |
| --- | --- |

—

eläinlääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.4.2),

| — | psykoterapeutin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.6.4), |
| --- | --- |

—

psykoterapeutin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.6.4),

| — | proviisorin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.7.2) ja |
| --- | --- |

—

proviisorin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.7.2) ja

| — | arkkitehdin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.8.2), |
| --- | --- |

—

arkkitehdin koulutuksesta annettavien asiakirjojen (liite V, kohta 5.8.2),

on oltava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamia. Ensimmäisen ja toisen alakohdan säännökset eivät vaikuta 25, 31, 39, 44 ja 58 artiklassa tarkoitettuihin saavutettuihin oikeuksiin.

2.   Jokaisen jäsenvaltion on yleislääkärin toiminnan harjoittamiseksi sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä tunnustettava liitteen V kohdassa 5.1.5 tarkoitetut koulutuksesta annetut asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille muissa jäsenvaltioissa ja jotka täyttävät 32 artiklassa säädetyt koulutuksen vähimmäisvaatimukset.

Ensimmäisen alakohdan säännös ei vaikuta 34 artiklassa tarkoitettuihin saavutettuihin oikeuksiin.

3.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava liitteen V kohdassa 5.5.2 luetellut kätilön koulutuksesta annetut asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille muissa jäsenvaltioissa ja jotka täyttävät 47 artiklassa tarkoitetut koulutuksen vähimmäisvaatimukset ja ovat 49 artiklassa tarkoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisia, sekä katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet ammattitoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä koulutuksesta antamat asiakirjat. Tämä säännös ei vaikuta 25 ja 51 artiklassa tarkoitettuihin saavutettuihin oikeuksiin.

4.   Liitteen V kohdassa 5.8.2 tarkoitetut arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat, jotka tunnustetaan automaattisesti 1 kohdan mukaisesti, on oltava annettu koulutuksesta, joka on alkanut aikaisintaan edellä mainitussa liitteessä tarkoitetun viitelukuvuoden aikana.

5.   Jokaisen jäsenvaltion on asetettava lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja proviisorin ammattitoiminnan aloittamisen ja harjoittamisen edellytykseksi liitteen V kohdissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.7.2 tarkoitettu koulutuksesta annettu asiakirja, jolla taataan, että asianomainen henkilö on hankkinut koulutuksensa kokonaiskeston aikana
  tämän direktiivin asianomaisessa kohdassa
  tarkoitetut tarvittavat tiedot ja
  taidot.

Ajantasaistamisella
  ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

6.   Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle
  ja muille jäsenvaltioille
  antamistaan laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tämän luvun soveltamisalaan kuuluvien koulutuksesta annettujen asiakirjojen myöntämistä.

Komissio julkaisee
  kolmen kuukauden kuluttua ilmoittamisesta
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, jossa mainitaan jäsenvaltioiden hyväksymät nimikkeet koulutuksesta annettujen asiakirjojen osalta sekä tarvittaessa koulutuksesta annettavan asiakirjan myöntävä elin, asiakirjaan liitettävä todistus ja sitä vastaava ammattinimike, jotka mainitaan liitteen V kohdissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.7.2 ja 5.8.2.

7.
     
  Jos jäsenvaltio tai komissio epäilee, täyttääkö tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja 26, 28, 36, 41, 45, 47, 52 ja 55 artiklassa tarkoitetut koulutuksen vähimmäisvaatimukset, komissio vie asian 67 artiklassa tarkoitettuun toimivaltaiseen komiteaan kolmen kuukauden kuluessa 6 kohdan mukaisesta ilmoituksesta.

Komitea antaa lausunnon kolmen kuukauden kuluessa.

Tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja julkaistaan kolmen kuukauden kuluessa lausunnon antamisesta tai sen antamismääräajan päättymisestä, lukuun ottamatta seuraavia kolmea tapausta:

| — | todistuksen antava jäsenvaltio muuttaa 6 kohdan mukaista ilmoitusta, |
| --- | --- |

—

todistuksen antava jäsenvaltio muuttaa 6 kohdan mukaista ilmoitusta,

| — | tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja ei komitean lausunnon mukaan täytä 26, 28, 36, 41, 45, 47, 52 ja 55 artiklassa tarkoitettuja koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, tai |
| --- | --- |

—

tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja ei komitean lausunnon mukaan täytä 26, 28, 36, 41, 45, 47, 52 ja 55 artiklassa tarkoitettuja koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, tai

| — | jäsenvaltio tai komissio soveltaa perustamissopimuksen 226 tai 227 artiklaa asian viemiseksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltio tai komissio soveltaa perustamissopimuksen 226 tai 227 artiklaa asian viemiseksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.

25 artikla

Saavutetut oikeudet

1.   Jos jäsenvaltioiden kansalaisille koulutuksesta annetut asiakirjat, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan lääkärin tai erikoislääkärin ammattitoimintaa tai yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin tai proviisorin ammattitoimintaa, eivät vastaa kaikkia 26, 28, 36, 41, 45, 47 ja 52 artiklassa tarkoitettuja koulutusvaatimuksia, jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden koulutuksesta antamat asiakirjat, jotka on annettu liitteen V kohdissa 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.7.2 olevia viiteajankohtia aiemmin alkaneesta koulutuksesta, jos niihin on liitetty todistus, joka osoittaa asiakirjan haltijan harjoittaneen tosiasiallisesti ja laillisesti asianomaista toimintaa jäsenvaltiossa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaisten ammattien osalta saavutettuja oikeuksia.

2.   Samoja säännöksiä sovelletaan entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella koulutuksesta annettuihin asiakirjoihin, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan lääkärin tai erikoislääkärin ammattitoimintaa tai yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön tai proviisorin ammattitoimintaa ja jotka eivät täytä kaikkia 26, 28, 36, 41, 45, 47 ja 52 artiklassa tarkoitettuja koulutukselle asetettuja vähimmäisvaatimuksia, siinä tapauksessa, että kyseiset asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka on alkanut ennen:

| a) | 3 päivää lokakuuta 1989, kun on kyse lääkärin peruskoulutuksen suorittaneista lääkäreistä, yleissairaanhoidosta vastaavista sairaanhoitajista, hammaslääkäreistä, eläinlääkäreistä, kätilöistä ja farmaseuteista, ja ennen |
| --- | --- |

a)

3 päivää lokakuuta 1989, kun on kyse lääkärin peruskoulutuksen suorittaneista lääkäreistä, yleissairaanhoidosta vastaavista sairaanhoitajista, hammaslääkäreistä, eläinlääkäreistä, kätilöistä ja farmaseuteista, ja ennen

| b) | 3 päivää huhtikuuta 1992, kun on kyse erikoislääkäreistä. |
| --- | --- |

b)

3 päivää huhtikuuta 1992, kun on kyse erikoislääkäreistä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut koulutuksesta annetut asiakirjat antavat oikeuden harjoittaa ammattitoimintaa koko Saksan alueella samoin edellytyksin kuin liitteen V kohdissa 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.7.2 tarkoitetut Saksan toimivaltaisten viranomaisten koulutuksesta antamat asiakirjat.

3.   Siinä tapauksessa, että jäsenvaltioiden kansalaisille annetut asiakirjat lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja farmaseutin koulutuksesta eivät vastaa liitteen V kohdissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.7.2 mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi kyseisten jäsenvaltioiden koulutuksesta antamat asiakirjat, joihin liittyy toimivaltaisten viranomaisten tai elinten antama todistus.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla todistuksella on osoitettava, että asiakirjat on annettu 26, 28, 36, 41, 45, 47 ja 52 artiklan mukaisesta koulutuksesta, ja että asiakirjat antanut jäsenvaltio rinnastaa ne niihin koulutuksesta annettuihin asiakirjoihin, joihin liittyvät nimikkeet mainitaan liitteen V kohdissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.7.2.

2 jakso

Lääkärit

26 artikla

Lääkärin peruskoulutus

1.   Lääkärin peruskoulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.

2.   Lääketieteellisen peruskoulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään kuusi vuotta tai 5 500 tuntia teoreettista ja käytännöllistä opetusta yliopistossa tai yliopiston valvonnassa.

Jos henkilö on aloittanut opintonsa ennen 1 päivää tammikuuta 1972, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu koulutus voi sisältää kuusi kuukautta kestävän täysipäiväisen yliopistotasoisen käytännön koulutuksen toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa.

3.   Ammatillisella jatkokoulutuksella varmistetaan kunkin jäsenvaltion yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, että opintonsa suorittaneet henkilöt voivat seurata lääketieteen kehitystä.

27 artikla

Tiedot ja taidot

Lääkärin peruskoulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | riittävät tiedot lääketieteen perustana olevista tieteenaloista ja hyvät tiedot tieteellisistä menetelmistä, mukaan luettuna biologisten toimintojen arvioimisen periaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden arviointi ja tietojen analysointi; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot lääketieteen perustana olevista tieteenaloista ja hyvät tiedot tieteellisistä menetelmistä, mukaan luettuna biologisten toimintojen arvioimisen periaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden arviointi ja tietojen analysointi;

| — | riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, toiminnoista ja käyttäytymisestä sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, toiminnoista ja käyttäytymisestä sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä;

| — | riittävät tiedot kliinisissä oppiaineissa ja menetelmissä selkeän käsityksen muodostamiseksi psyykkisistä ja fyysisistä sairauksista sekä riittävät lääketieteelliset tiedot sairauksien ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin ja hoidon sekä ihmisen lisääntymisen kannalta; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot kliinisissä oppiaineissa ja menetelmissä selkeän käsityksen muodostamiseksi psyykkisistä ja fyysisistä sairauksista sekä riittävät lääketieteelliset tiedot sairauksien ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin ja hoidon sekä ihmisen lisääntymisen kannalta;

| — | soveltuva, sairaalassa asianmukaisessa valvonnassa hankittu kliininen kokemus. |
| --- | --- |

—

soveltuva, sairaalassa asianmukaisessa valvonnassa hankittu kliininen kokemus.

28 artikla

Erikoislääkärin koulutus

1.   Erikoislääkärin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakija on suorittanut hyväksytysti kuuden vuoden opinnot 26 artiklassa mainitun koulutusohjelman puitteissa ja saavuttanut tuona aikana asianmukaiset lääketieteen perustiedot.

2.   Lääketieteen erikoistumiskoulutus käsittää teoreettista ja käytännöllistä opetusta, ja se suoritetaan yliopistollisessa laitoksessa tai sairaalassa tai tarvittaessa toimivaltaisten viranomaisten tai elinten tätä tarkoitusta varten hyväksymässä terveydenhuollon yksikössä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteen V kohdassa 5.1.3 tarkoitettujen lääketieteen erikoisalojen erikoistumiskoulutuksen vähimmäiskesto on mainitussa kohdassa tarkoitettu kesto. Koulutus suoritetaan toimivaltaisten viranomaisten tai elinten valvonnassa. Se sisältää erikoistumiskoulutukseen osallistuvan lääkärin henkilökohtaisen osallistumisen kyseisten laitosten toimintaan ja tehtäviin.

3.   Koulutus suoritetaan täysipäiväisenä toimivaltaisten viranomaisten hyväksymissä toimissa, viroissa tai tehtävissä. Siihen on kuuluttava osallistuminen kaikkiin lääketieteellisiin tehtäviin sillä osastolla, jossa koulutus toteutetaan, päivystys mukaan luettuna, niin että erikoistuvan lääkärin kaikki viikkotyötunnit varataan koko vuoden aikana tähän käytännölliseen ja teoreettiseen koulutukseen toimivaltaisten viranomaisten vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Näistä tehtävistä maksetaan asianmukainen palkka.

Koulutus voidaan keskeyttää seuraavista syistä: asevelvollisuus, komennus, raskaus tai sairaus. Keskeytys ei kuitenkaan saa lyhentää koulutuksen kokonaiskestoa.

4.   Jäsenvaltiot voivat hyväksyä osa-aikaisen erikoistumiskoulutuksen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymin edellytyksin,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta täysipäiväisen koulutuksen periaatetta
  . Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että osa-aikaisen erikoislääkärikoulutuksen kokonaiskesto ja laatu eivät alita täysipäiväisen koulutuksen kestoa ja laatua. Osa-aikaisuus tai palkallinen yksityisvastaanoton pitäminen ei saa heikentää koulutuksen tasoa.

Osa-aikaisen erikoislääkärikoulutuksen on täytettävä samat vaatimukset kuin täysipäiväisen koulutuksen, josta se poikkeaa ainoastaan siltä osin, että lääketieteellisiin tehtäviin osallistumisen aikaa voidaan lyhentää niin, että se on vähintään puolet täysipäiväiselle koulutukselle säädetystä ajasta.

Tällaisesta osa-aikaisesta koulutuksesta maksetaan asianmukainen palkka.

5.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että saadakseen lääketieteen erikoisalojen koulutuksesta annettavan asiakirjan asianomaisella on oltava jokin liitteen V kohdassa 5.1.1 tarkoitetuista lääkärin peruskoulutuksesta annettavista
  asiakirjoista.

29 artikla

Asiantuntijaryhmä

Komissiota avustaa neuvoa-antava asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Asiantuntijaryhmä helpottaa direktiivin täytäntöönpanoa ja kerää kaikki tiedot sen soveltamisesta jäsenvaltioissa. Komissio voi myös kuulla ryhmää nykyiseen järjestelmään mahdollisesti tehtävistä muutoksista. Komissio ottaa käyttöön joustavan ja nykyaikaisen järjestelmän Euroopan tasolla toimivien ammattijärjestöjen ja koulutuslaitosten kuulemiseksi, millä varmistetaan niiden osallistuminen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen vähimmäisyhteensovittamisesta hyötyvien ammattien vapaata liikkuvuutta koskevien kysymysten käsittelyyn. Komissio tiedottaa näin saaduista teknisistä näkökohdista asiantuntijaryhmälle. Ryhmä keskustelee kaikista ehdotuksista, jotka koskevat teknistä ajan tasalle saattamista tai muuta yhteisön lainsäädännön tarkistamista. Kyseisiä ehdotuksia tekevien ammattien edustajien on saatava perustella ehdotuksensa ryhmälle.

30 artikla

Lääketieteen erikoisalojen nimikkeet

Edellä 24 artiklassa tarkoitetut erikoislääkärin koulutuksesta annetut asiakirjat ovat asiakirjoja, jotka liitteen V kohdassa 5.1.2 lueteltujen toimivaltaisten viranomaisten tai elinten antamina vastaavat kyseisen erikoisalan osalta nimikkeitä, jotka ovat käytössä eri jäsenvaltioissa ja jotka luetellaan liitteen V kohdassa 5.1.3.

Uusien,
  useiden jäsenvaltioiden kansallisella tasolla tunnustamien
  lääketieteen erikoisalojen sisällyttämisestä liitteen V kohtaan 5.1.3 voidaan päättää 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Lääketieteen erikoisaloja koskevaa 67 artiklan 2 kohdassa mainittua menettelyä varten komissio valtuuttaa edustavimman ja pätevimmän eurooppalaisen lääketieteen tohtorien ammatillisen elimen pakolliseksi menettelyihin osallistuvaksi osapuoleksi. Niiden jäsenvaltioiden lääketieteen erikoisalojen uudet tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka soveltavat laeissa, asetuksissa ja muissa hallinnollisissa toimenpiteissä esitettyjä vastaavia säännöksiä, tunnustetaan vastavuoroisesti toisen kohdan mukaisesti.

Valtuutetulla elimellä on oikeus myöntää pätevyyksiä. Tätä tarkoitusta varten valtuutettu elin ilmoittaa komissiolle kyseisten jäsenvaltioiden sellaisia muodollisia pätevyyksiä koskevista ehdotuksista, jotka soveltuvat vastavuoroisesti tunnustettaviksi, tarkastellen avoimesti ehtoja, joiden perusteella muodollisen erikoistumiskoulutuksen vastaavuutta arvioidaan, erikoistumiskoulutuksen vähimmäiskestot mukaan luettuina. Valtuutettu elin sisällyttää ehdotuksiinsa lääketieteen alan muiden eurooppalaisten järjestöjen aloitteita, suosituksia ja lausumia ja koordinoi tätä tarkoitusta varten menettelyä tiedottamista ja ehdotusten jättämistä varten.

Kaikki valtuutetun elimen ehdotukset ja suositukset sisällytetään 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn. Edellä 19 artiklaa ei sovelleta erikoistumiskoulutuksella hankittuun pätevyyteen.

31 artikla

Erikoislääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet

1.   Jokainen vastaanottava jäsenvaltio voi edellyttää erikoislääkäreiltä, joiden osa-aikaista erikoistumiskoulutusta koskivat 20 päivänä kesäkuuta 1975 voimassa olleet lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ja joiden erikoistumiskoulutus alkoi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1983, että heidän koulutuksesta annetun asiakirjansa liitteenä on todistus siitä, että he ovat tosiasiallisesti ja luvallisesti harjoittaneet mainittua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

2.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava Espanjassa erikoislääkärin koulutuksesta niille lääkäreille annettu asiakirja, jotka ovat suorittaneet ennen 1 päivää tammikuuta 1995 erikoistumiskoulutuksen, joka ei vastaa 28 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, jos tämän asiakirjan liitteenä on Espanjan toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä, että asianomainen on suorittanut hyväksytysti erityisen ammattipätevyyskokeen, joka on järjestetty kuninkaan asetuksessa 1497/99 olevien laillistamista koskevien poikkeustoimenpiteiden mukaisesti ja jonka tarkoituksena on varmistaa, että asianomaisella on vastaavat tiedot ja taidot kuin niillä lääkäreillä, joilla on liitteen V kohdissa 5.1.2 ja 5.1.3 Espanjan osalta mainittu erikoislääkärin koulutuksesta annettu asiakirja.

3.   Jokaisen jäsenvaltion, joka on antanut asiaa koskevia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi muiden jäsenvaltioiden erikoislääkärin koulutuksesta antamat asiakirjat, jotka vastaavat kyseisen erikoistumiskoulutuksen osalta
  liitteen V kohdassa 5.1.4
  lueteltuja nimikkeitä ja jotka on annettu ennen liitteen V kohdassa 5.1.2 tarkoitettua viiteajankohtaa aloitetusta koulutuksesta, jos kyseisten asiakirjojen liitteenä on todistus siitä, että asianomaiset ovat tosiasiallisesti ja luvallisesti harjoittaneet mainittua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

Samoja säännöksiä sovelletaan erikoislääkärin koulutuksesta annettuihin asiakirjoihin, jotka on saatu entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella ennen 3 päivää huhtikuuta 1992 aloitetusta koulutuksesta ja jotka antavat haltijalleen oikeuden harjoittaa ammattitoimintaa koko Saksan alueella samoin edellytyksin kuin
  liitteen V kohdassa 5.1.5
  tarkoitetut Saksan toimivaltaisten viranomaisten koulutuksesta antamat asiakirjat.

4.   Jokaisen jäsenvaltion, joka on antanut asiaa koskevia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, on tunnustettava erikoislääkärin koulutuksesta annetut asiakirjat, jotka vastaavat kyseisen erikoistumiskoulutuksen osalta
  liitteen V kohdassa 5.1.4
  olevia nimikkeitä, jotka siinä luetellut jäsenvaltiot ovat antaneet ja jotka koskevat liitteen V kohdassa 5.1.2 tarkoitetun viiteajankohdan jälkeen ja ennen 71 artiklassa säädetyn määräajan päättymistä aloitettua koulutusta, ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet erikoislääkärin ammattitoiminnan harjoittamiseen ryhtymiseen ja sen harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä koulutuksesta antamat asiakirjat.

5.   Jokaisen jäsenvaltion, joka on kumonnut lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset
  liitteen V kohdassa 5.1.4
  tarkoitettujen erikoislääkärin koulutuksesta annettavien asiakirjojen antamisesta ja toteuttanut saavutettuja oikeuksia koskevia toimenpiteitä omien kansalaistensa eduksi, on annettava muiden jäsenvaltioiden kansalaisille oikeus saada näistä toimenpiteistä koituva etu niiltä osin kuin nämä koulutuksesta annettavat asiakirjat on annettu ennen päivää, josta alkaen vastaanottava jäsenvaltio ei enää anna asiakirjoja asianomaista erikoisalaa koskevasta koulutuksesta.

Näiden säännösten kumoamispäivät luetellaan
  liitteen V kohdassa 5.1.4.

32 artikla

Yleislääkärin koulutus

1.   Yleislääkärin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakija on suorittanut hyväksytysti kuuden vuoden opinnot 26 artiklassa tarkoitetun koulutusohjelman puitteissa.

2.   Yleislääkärin koulutuksen, josta annetaan asiakirja ennen 1 päivää tammikuuta 2006, on oltava kestoltaan vähintään kaksi vuotta täysipäiväistä koulutusta. Koulutuksesta mainitun päivän jälkeen annettavien asiakirjojen osalta koulutuksen keston on oltava vähintään kolme vuotta täysipäiväistä koulutusta.

Jos 26 artiklassa tarkoitettu koulutusohjelma käsittää käytännön koulutusta, jota annetaan hyväksytyssä sairaalassa tai klinikassa, jossa on asianmukaiset yleislääkärin laitteet ja palvelut, tai yleislääkärin vastaanotolla tai hyväksytyssä terveydenhuollon laitoksessa, jossa lääkärit suorittavat perusterveydenhuollon tehtäviä, tämän käytännön koulutuksen kesto voidaan sisällyttää, enintään yhden vuoden osalta, ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn koulutuksen kestoon, joka koskee 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen koulutuksesta annettuja asiakirjoja.

Toisessa alakohdassa tarkoitettu mahdollisuus koskee ainoastaan niitä jäsenvaltioita, joissa yleislääkärin koulutuksen kesto oli kaksi vuotta 1 päivänä tammikuuta 2001.

3.   Yleislääkärin koulutus on täysipäiväistä ja tapahtuu toimivaltaisten viranomaisten tai elinten valvonnassa. Se painottuu enemmän käytäntöön kuin teoriaan.

Käytännön opetusta annetaan vähintään kuuden kuukauden ajan hyväksytyssä sairaalassa tai klinikassa, jossa on asianmukaiset laitteet ja palvelut, sekä vähintään kuuden kuukauden ajan yleislääkärin vastaanotolla tai hyväksytyssä terveydenhuollon laitoksessa, jossa lääkärit suorittavat perusterveydenhuollon tehtäviä.

Se tapahtuu yhteydessä muihin yleislääkärintointa harjoittaviin terveydenhuollon laitoksiin tai yksiköihin. Käytännön koulutusta voidaan antaa korkeintaan kuuden kuukauden ajan muissa yleislääkärintointa harjoittavissa terveydenhuollon laitoksissa tai yksiköissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisessa alakohdassa mainittuja vähimmäisjaksoja.

Koulutuksen on sisällettävä harjoittelijan henkilökohtaista osallistumista niiden henkilöiden ammattitoimintaan ja tehtäviin, joiden kanssa hän työskentelee.

4.   Jäsenvaltiot
  voivat hyväksyä
  yleislääkärin
  vastaanotolla annettavan osa-aikaisen koulutuksen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täysipäiväisen koulutuksen periaatetta.

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että osa-aikaisen erikoislääkärikoulutuksen kokonaiskesto ja laatu eivät alita täysipäiväisen koulutuksen kestoa ja laatua. Osa-aikaisuus tai palkallinen yksityisvastaanoton pitäminen ei saa heikentää koulutuksen tasoa.

Osa-aikaisen erikoislääkärikoulutuksen on täytettävä samat vaatimukset kuin täysipäiväisen koulutuksen, josta se poikkeaa ainoastaan siltä osin, että lääketieteellisiin tehtäviin osallistumisen aikaa voidaan lyhentää niin, että se on vähintään puolet täysipäiväiselle koulutukselle säädetystä ajasta.

Tällaisesta osa-aikaisesta koulutuksesta maksetaan asianmukainen palkka.

5.   Jäsenvaltioiden on pidettävä jotakin liitteen V kohdassa 5.1.1 tarkoitetuista lääkärin peruskoulutuksesta annetuista asiakirjoista edellytyksenä yleislääkärin koulutuksesta annettavan asiakirjan myöntämiselle.

6.   Jäsenvaltiot voivat antaa liitteen V kohdassa 5.1.5 tarkoitetun koulutuksesta annettavan asiakirjan lääkärille, joka ei ole suorittanut tässä artiklassa säädettyä koulutusta, mutta jolla on jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten koulutuksesta antama asiakirja, joka osoittaa hänen suorittaneen jonkin muun lisäkoulutusohjelman. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin antaa tällaisen koulutuksesta annettavan asiakirjan vain, jos se on osoitus laadultaan samantasoisista tiedoista kuin tässä artiklassa säädetyn koulutuksen tuloksena saadut tiedot.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä, miten hakijan jo suorittama lisäkoulutus ja hänen ammattikokemuksensa voidaan ottaa huomioon tässä artiklassa säädetyn koulutuksen sijasta.

Jäsenvaltiot voivat antaa liitteen V kohdassa 5.1.5 tarkoitetun koulutuksesta annettavan asiakirjan vain, jos hakija on suorittanut vähintään kuuden kuukauden yleislääkärin harjoittelun tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti yleislääkärin vastaanotolla tai terveydenhuollon laitoksessa, jossa lääkärit suorittavat perusterveydenhuollon tehtäviä.

33 artikla

Yleislääkärin ammattitoiminnan harjoittaminen

Jokaisen jäsenvaltion on asetettava edellytykseksi yleislääkärin ammatin harjoittamiselle kansallisen sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä liitteen V kohdassa 5.1.5 tarkoitettu koulutuksesta annettu asiakirja, jollei saavutettuja oikeuksia koskevista säännöksistä muuta johdu.

Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen tämän edellytyksen täyttämisestä henkilöille, jotka parhaillaan suorittavat yleislääketieteen erityiskoulutusta.

34 artikla

Yleislääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet

1.   Jokaisen jäsenvaltion on määriteltävä tunnustamansa saavutetut oikeudet. Jäsenvaltion on kuitenkin tunnustettava oikeus harjoittaa yleislääkärin ammattia kansallisen sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä ilman liitteen V kohdassa 5.1.5 tarkoitettua koulutuksesta annettua asiakirjaa kaikille niille lääkäreille, joilla on tällainen oikeus mainitussa kohdassa tarkoitettuna viiteajankohtana niiden lääkärin ammattiin sovellettavien säännösten nojalla, jotka antavat lääkärin peruskoulutuksen suorittaneelle oikeuden ryhtyä harjoittamaan lääkärin ammattitoimintaa, ja jotka ovat kyseisenä ajankohtana sijoittautuneet kyseisen jäsenvaltion alueelle 24 tai 25 artiklan säännösten edunsaajina.

Jokaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä annettava lääkärille, jolla on ensimmäisen alakohdan nojalla saavutettuja oikeuksia, todistus siitä, että tällä on oikeus harjoittaa yleislääkärin ammattia kyseisen jäsenvaltion kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä ilman liitteen V kohdassa 5.1.5 tarkoitettua koulutuksesta annettua asiakirjaa.

2.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden jäsenvaltioiden kansalaisille antamat 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut todistukset ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet kuin jäsenvaltion itsensä koulutuksesta antamat asiakirjat, jotka oikeuttavat niiden haltijan harjoittamaan yleislääkärin ammattia sen kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä.

35 artikla

Palvelujen tarjoaminen

1.
     
  Jos jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan, jotka ryhtyvät harjoittamaan tai harjoittavat lääkärintointa, ammatillisen järjestön tai elimen myöntämää lupaa, jäsenyyttä tai rekisteriin merkitsemistä, kyseisen jäsenvaltion on vapautettava jäsenvaltioiden kansalaiset tästä vaatimuksesta palvelujen tarjoamisen osalta.

Asianomaisen on tarjottava palveluja samoin oikeuksin ja velvollisuuksin kuin vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisten. Häneen on erityisesti sovellettava tässä jäsenvaltiossa voimassa olevia ammatillisia tai hallinnollisia menettelytapasääntöjä.

Tätä varten ja 2 kohdassa mainitun palvelujen tarjoamista koskevan ilmoituksen lisäksi jäsenvaltiot voivat vaatia joko ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa väliaikaista rekisteröintiä tai muodollista jäsenyyttä ammatillisessa järjestössä tai elimessä tai vaihtoehtoisesti rekisteriin merkitsemistä mahdollistaakseen alueellaan voimassa olevien ammatillisten menettelytapasäännösten täytäntöönpanon edellyttäen, että tällainen rekisteröinti tai jäsenyys ei viivytä tai millään tavoin vaikeuta palvelujen tarjoamista eikä myöskään aiheuta palvelujen tarjoajalle lisäkustannuksia.

Jos vastaanottava jäsenvaltio toteuttaa kolmannessa alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen tai saa tietoonsa seikkoja, jotka ovat näiden säännösten vastaisia, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä lähtöjäsenvaltiolle.

2.
     
  Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia asianomaista antamaan toimivaltaisille viranomaisille ennakolta ilmoituksen palvelujen tarjoamisesta, jos siihen liittyy väliaikainen oleskelu kyseisen valtion alueella.

Kiireellisissä tapauksissa tämä ilmoitus voidaan antaa mahdollisimman pian palvelujen tarjoamisen jälkeen.

3.
     
  Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia 1 ja 2 kohdan mukaisesti asianomaiselta asiakirjat, jotka sisältävät seuraavat tiedot:

| — | 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, |
| --- | --- |

—

2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen,

| — | todistuksen siitä, että asianomainen harjoittaa laillisesti tässä tarkoitettua toimintaa lähtöjäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

—

todistuksen siitä, että asianomainen harjoittaa laillisesti tässä tarkoitettua toimintaa lähtöjäsenvaltiossa,

| — | todistuksen siitä, että asianomaisella on jokin niistä tutkintotodistuksista, todistuksista tai muista muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista, jotka tarvitaan kyseisten palvelujen tarjoamiseen ja joita tarkoitetaan tässä direktiivissä. |
| --- | --- |

—

todistuksen siitä, että asianomaisella on jokin niistä tutkintotodistuksista, todistuksista tai muista muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista, jotka tarvitaan kyseisten palvelujen tarjoamiseen ja joita tarkoitetaan tässä direktiivissä.

4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa olla kahtatoista kuukautta vanhempia.

5.
     
  Jos jäsenvaltio kokonaan tai osittain kieltää väliaikaisesti tai pysyvästi kansalaiseltaan tai toisen jäsenvaltion kansalaiselta, joka on sijoittautunut sen alueelle, lääkärintoimen harjoittamisen, sen on tarvittaessa huolehdittava siitä, että 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu todistus peruutetaan väliaikaisesti tai pysyvästi.

3 jakso

Yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat

36 artikla

Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutus

1.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakijalla on yleissivistävien kouluopintojen kymmenen vuoden oppimäärän suorittamisesta annettu tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja, jonka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen tai elin on antanut, tai todistus terveydenhuolto-oppilaitoksiin pääsyyn oikeuttavan vastaavantasoisen kokeen suorittamisesta hyväksytysti.

2.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutus on täysipäiväistä, ja sen on käsitettävä vähintään liitteen V kohdassa 5.2.1 oleva ohjelma.
  Siitä on siksi saatava asianmukainen korvaus.

Liitteen V kohdassa 5.2.1 olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

Jäsenvaltiot voivat hyväksyä sairaanhoitajan koulutuksen myös osa-aikaisena koulutuksena, joka on laadultaan täysipäiväistä koulutusta vastaavaa, sikäli kuin tällainen koulutus täyttää seuraavat edellytykset:

| a) | koulutuksen kokonaiskesto ei saa lyhentyä sen vuoksi, että se suoritetaan osa-aikaisesti; |
| --- | --- |

a)

koulutuksen kokonaiskesto ei saa lyhentyä sen vuoksi, että se suoritetaan osa-aikaisesti;

| b) | osa-aikaisen koulutuksen viikoittainen kesto ei saa olla lyhyempi kuin puolet täysipäiväisen koulutuksen viikoittaisesta kestosta; |
| --- | --- |

b)

osa-aikaisen koulutuksen viikoittainen kesto ei saa olla lyhyempi kuin puolet täysipäiväisen koulutuksen viikoittaisesta kestosta;

| c) | koulutuksen on käsitettävä vähintään liitteen V kohdassa 5.2.1 oleva ohjelma. |
| --- | --- |

c)

koulutuksen on käsitettävä vähintään liitteen V kohdassa 5.2.1 oleva ohjelma.

3.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen on käsitettävä vähintään kolme vuotta tai 4 600 tuntia teoreettista ja kliinistä opetusta, jossa teoreettisen opetuksen osuuden on oltava vähintään kolmasosa ja kliinisen opetuksen osuuden vähintään puolet koulutuksen vähimmäiskestosta. Jäsenvaltiot voivat myöntää osittaisia erivapauksia henkilöille, jotka ovat hankkineet osan tästä koulutuksesta osana muuta vähintään vastaavantasoista koulutusta.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sairaanhoitajien koulutuksesta huolehtivat laitokset vastaavat teoreettisen ja kliinisen opetuksen yhteensovittamisesta koko opinto-ohjelman osalta.

Jäsenvaltiot
  voivat sallia
  osa-aikaisen koulutuksen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymin edellytyksin. Osa-aikainen koulutus ei saa olla kokonaiskestoltaan lyhyempi kuin täysipäiväinen koulutus eikä osa-aikaisuus saa heikentää koulutuksen tasoa.

Koulutuksesta on saatava asianmukainen korvaus.

4.   Teoreettinen opetus määritellään sairaanhoitajien koulutuksen osaksi, josta sairaanhoitajaksi opiskelevat saavat ne ammatilliset tiedot, taidot ja kyvyt, jotka ovat välttämättömiä yleissairaanhoidon tehtävien suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa. Tätä opetusta antavat hoitotyön opettajat sekä muut pätevät henkilöt terveydenhuolto-oppilaitoksissa ja muissa opetuspaikoissa, jotka oppilaitos on valinnut.

5.   Kliininen opetus määritellään sairaanhoitajien koulutuksen osaksi, jossa sairaanhoitajaksi opiskelevat oppivat hoitoryhmän jäsenenä ja suorassa yhteydessä terveeseen tai sairaaseen henkilöön ja/tai yhteisöön suunnittelemaan, toteuttamaan ja arvioimaan asianmukaisia yleissairaanhoidon tehtäviä saavutettujen tietojen ja kykyjen perusteella. Sairaanhoitajaksi opiskeleva ei opi ainoastaan toimimaan hoitoryhmän jäsenenä vaan myös hoitoryhmän johtajana, joka organisoi yleissairaanhoidon tehtäviä, myös henkilökohtaista ja pienryhmille annettavaa terveyskasvatusta hoitolaitoksessa tai muussa toimintayksikössä.

Tätä opetusta annetaan sairaaloissa ja muissa hoitolaitoksissa sekä muissa toimintayksiköissä, ja siitä vastaavat opetussairaanhoitajat yhteistyössä muiden pätevien sairaanhoitajien kanssa ja näiden avustamina. Myös muuta pätevää henkilöstöä voidaan ottaa mukaan opetukseen.

Sairaanhoitajaksi opiskelevat osallistuvat kyseisten yksikköjen tehtäviin siinä määrin kuin nämä tehtävät edistävät heidän koulutustaan, jolloin he voivat oppia ottamaan vastuun hoitotyöhön liittyvistä tehtävistä.

37 artikla

Tiedot ja taidot

Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | riittävät tiedot tieteenaloista, joihin yleissairaanhoito perustuu, mukaan luettuna riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot tieteenaloista, joihin yleissairaanhoito perustuu, mukaan luettuna riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä;

| — | riittävät tiedot ammatin luonteesta ja ammattietiikasta sekä terveyden- ja sairaanhoidon yleisperiaatteista; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot ammatin luonteesta ja ammattietiikasta sekä terveyden- ja sairaanhoidon yleisperiaatteista;

| — | riittävästi kliinistä kokemusta; tällainen koulutuksellisen arvon mukaan valittava kokemus on hankittava ammattitaitoisen hoitohenkilökunnan valvonnassa ja sellaisissa yksiköissä, joissa on asianmukainen määrä ammattihenkilöstöä ja asianmukaiset potilashoidon apuvälineet; |
| --- | --- |

—

riittävästi kliinistä kokemusta; tällainen koulutuksellisen arvon mukaan valittava kokemus on hankittava ammattitaitoisen hoitohenkilökunnan valvonnassa ja sellaisissa yksiköissä, joissa on asianmukainen määrä ammattihenkilöstöä ja asianmukaiset potilashoidon apuvälineet;

| — | kyvyn osallistua hoitohenkilökunnan käytännön koulutukseen ja kokemusta työskentelystä tällaisen henkilökunnan kanssa; |
| --- | --- |

—

kyvyn osallistua hoitohenkilökunnan käytännön koulutukseen ja kokemusta työskentelystä tällaisen henkilökunnan kanssa;

| — | kokemusta työskentelystä useiden eri terveydenhuollon ammattiryhmien kanssa. |
| --- | --- |

—

kokemusta työskentelystä useiden eri terveydenhuollon ammattiryhmien kanssa.

38 artikla

Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan ammattitoiminnan harjoittaminen

Tässä direktiivissä tarkoitetaan ”yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan ammattitoiminnalla” toimintaa, jota harjoitetaan liitteen V kohdassa 5.2.2 olevilla ammattinimikkeillä.

39 artikla

Yleissairaanhoidosta vastaavia sairaanhoitajia koskevat saavutetut oikeudet

Jos saavutettuja oikeuksia koskevat yleiset säännöt ovat sovellettavissa yleissairaanhoidosta vastaaviin sairaanhoitajiin, 25 artiklassa tarkoitetun toiminnan on ollut käsitettävä täysi vastuu potilaalle tehtävien hoitotoimenpiteiden suunnittelusta, organisoinnista ja toteuttamisesta.

40 artikla

Tietokanta

Komissio tarkastelee mahdollisuutta perustaa tietokanta, jonka avulla jäsenvaltiot voisivat vaihtaa tietoja kaikista sellaisista terveydenhuollon ammattilaisista, joilta on evätty lupa ammatinharjoittamiseen tai joiden ammatinharjoittamista on rajoitettu jossakin jäsenvaltiossa.

4 jakso

Hammaslääkärit

41 artikla

Hammaslääkärin koulutus

1.   Hammaslääkärin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.

2.   Hammaslääketieteellisen koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään viisi vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opetusta yliopistossa, vastaavantasoiseksi tunnustetussa tai yliopiston valvonnassa olevassa korkeampaa opetusta antavassa laitoksessa, ja sen on sisällettävä vähintään liitteen V kohdassa 5.3.1 oleva ohjelma.

Liitteen V kohdassa 5.3.1 olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

42 artikla

Tiedot ja taidot

Hammaslääkärin koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | riittävät tiedot tieteenaloista, joihin hammaslääketiede perustuu ja hyvät tiedot tieteellisistä menetelmistä, mukaan luettuna biologisten toimintojen mittausperiaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden arviointi ja tietojen analysointi; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot tieteenaloista, joihin hammaslääketiede perustuu ja hyvät tiedot tieteellisistä menetelmistä, mukaan luettuna biologisten toimintojen mittausperiaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden arviointi ja tietojen analysointi;

| — | riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, toiminnoista ja käyttäytymisestä sekä fyysisen ja sosiaalisen ympäristön vaikutuksesta ihmisen terveydentilaan, sikäli kuin nämä tekijät liittyvät hammaslääketieteeseen; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, toiminnoista ja käyttäytymisestä sekä fyysisen ja sosiaalisen ympäristön vaikutuksesta ihmisen terveydentilaan, sikäli kuin nämä tekijät liittyvät hammaslääketieteeseen;

| — | riittävät tiedot sekä terveiden että sairaiden hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten rakenteesta ja toiminnoista sekä niiden yhteydestä potilaan yleiseen terveydentilaan ja fyysiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot sekä terveiden että sairaiden hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten rakenteesta ja toiminnoista sekä niiden yhteydestä potilaan yleiseen terveydentilaan ja fyysiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin;

| — | riittävät tiedot kliinisistä oppiaineista ja menetelmistä yhtenäisen kuvan muodostamiseksi hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksista, vaurioista ja sairauksista sekä ennaltaehkäisystä, diagnosoinnista ja hoidosta hammaslääketieteen alalla; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot kliinisistä oppiaineista ja menetelmistä yhtenäisen kuvan muodostamiseksi hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksista, vaurioista ja sairauksista sekä ennaltaehkäisystä, diagnosoinnista ja hoidosta hammaslääketieteen alalla;

| — | sopiva kliininen kokemus, joka on hankittu asianmukaisessa valvonnassa. |
| --- | --- |

—

sopiva kliininen kokemus, joka on hankittu asianmukaisessa valvonnassa.

Hammaslääkärin koulutuksen on annettava hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten kaikkien poikkeavuuksien ja sairauksien ehkäisyyn, diagnosointiin ja hoitoon liittyvien tehtävien hoitamiseen tarvittavat taidot.

43 artikla

Hammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittaminen

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ”hammaslääkärin ammattitoiminnalla” toimintaa, joka on määritelty 3 kohdassa ja jota harjoitetaan liitteen V kohdassa 5.3.2 luetelluilla ammattinimikkeillä.

2.   Hammaslääkärin ammatti perustuu 41 artiklassa tarkoitettuun hammaslääketieteelliseen koulutukseen ja muodostaa oman, lääkärin ammatista erillisen ammattinsa, riippumatta siitä, onko henkilö erikoistunut vai ei. Hammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittamisen edellytyksenä on, että henkilöllä on liitteen V kohdassa 5.3.2 tarkoitettu koulutuksesta annettu asiakirja. Tällaisen asiakirjan haltijoihin rinnastetaan henkilöt, joita 25 tai 44 artikla koskee.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hammaslääkäreillä on oikeudet ryhtyä harjoittamaan yleisesti toimintaa, johon sisältyy hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksien ja sairauksien ennaltaehkäisy, diagnosointi ja hoito liitteen V kohdassa 5.3.2 tarkoitettuina viiteajankohtina voimassa olevia ammattiin sovellettavia säännöksiä ja määräyksiä sekä ammattietiikkaan liittyviä sääntöjä noudattaen.

44 artikla

Hammaslääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet

1.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava, hammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittamiseksi liitteen V kohdassa 5.3.2 luetelluilla nimikkeillä, lääkärin koulutuksesta Italiassa, Espanjassa ja Itävallassa sellaisille henkilöille annetut asiakirjat, jotka ovat aloittaneet lääkärikoulutuksensa viimeistään mainitussa liitteessä kyseisen jäsenvaltion osalta ilmoitettuna viiteajankohtana, kun näiden asiakirjojen liitteenä on kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten myöntämä todistus.

Tästä todistuksesta on ilmettävä, että seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:

| a) | asianomaiset ovat kyseisessä jäsenvaltiossa tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti harjoittaneet 43 artiklassa tarkoitettua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana |
| --- | --- |

a)

asianomaiset ovat kyseisessä jäsenvaltiossa tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti harjoittaneet 43 artiklassa tarkoitettua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana

| b) | asianomaisilla on oikeus harjoittaa mainittua toimintaa samoin edellytyksin kuin liitteen V kohdassa 5.3.2 kyseisen jäsenvaltion osalta mainittujen tutkintonimikkeiden haltijoilla. |
| --- | --- |

b)

asianomaisilla on oikeus harjoittaa mainittua toimintaa samoin edellytyksin kuin liitteen V kohdassa 5.3.2 kyseisen jäsenvaltion osalta mainittujen tutkintonimikkeiden haltijoilla.

Toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta kolmivuotisesta ammatinharjoittamisesta ovat vapautettuja henkilöt, jotka ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään kolmen vuoden opinnot, jotka asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset todistavat 41 artiklassa tarkoitettua koulutusta vastaaviksi.

2.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava lääkärin koulutuksesta Italiassa niille henkilöille annetut asiakirjat, jotka ovat aloittaneet yliopistollisen lääkärikoulutuksensa 28 päivän tammikuuta 1980 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1984, kun näiden asiakirjojen liitteenä on Italian toimivaltaisten viranomaisten myöntämä todistus.

Tästä todistuksesta on ilmettävä, että seuraavat kolme edellytystä täyttyvät:

| a) | asianomaiset ovat suorittaneet hyväksytysti erityisen soveltuvuuskokeen, jonka Italian toimivaltaiset viranomaiset ovat järjestäneet sen varmistamiseksi, että heillä on vastaavantasoiset tiedot ja taidot kuin liitteen V kohdassa 5.3.2 Italian osalta mainittujen tutkintonimikkeiden haltijoilla, |
| --- | --- |

a)

asianomaiset ovat suorittaneet hyväksytysti erityisen soveltuvuuskokeen, jonka Italian toimivaltaiset viranomaiset ovat järjestäneet sen varmistamiseksi, että heillä on vastaavantasoiset tiedot ja taidot kuin liitteen V kohdassa 5.3.2 Italian osalta mainittujen tutkintonimikkeiden haltijoilla,

| b) | asianomaiset ovat Italiassa tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti harjoittaneet 43 artiklassa tarkoitettua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana, |
| --- | --- |

b)

asianomaiset ovat Italiassa tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti harjoittaneet 43 artiklassa tarkoitettua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana,

| c) | asianomaisilla on oikeus harjoittaa tai he harjoittavat tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti ja samoin edellytyksin 43 artiklassa tarkoitettua toimintaa kuin liitteen V kohdassa 5.3.2 Italian osalta mainittujen tutkintonimikkeiden haltijat. |
| --- | --- |

c)

asianomaisilla on oikeus harjoittaa tai he harjoittavat tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti ja samoin edellytyksin 43 artiklassa tarkoitettua toimintaa kuin liitteen V kohdassa 5.3.2 Italian osalta mainittujen tutkintonimikkeiden haltijat.

Toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta soveltuvuuskokeesta ovat vapautettuja henkilöt, jotka ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään kolmen vuoden opinnot, jotka toimivaltaiset viranomaiset todistavat 41 artiklassa tarkoitettua koulutusta vastaaviksi.

3.   Jokaisen jäsenvaltion, joka on antanut asiaa koskevia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi muiden jäsenvaltioiden erikoishammaslääkärin koulutuksesta antamat asiakirjat, joita tarkoitetaan liitteen V kohdassa 5.3.3, jos ne on annettu ennen mainitussa liitteessä tarkoitettua viiteajankohtaa aloitetusta koulutuksesta ja jos kyseisten asiakirjojen liitteenä on todistus siitä, että asianomaiset ovat tosiasiallisesti ja luvallisesti harjoittaneet mainittua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

Samoja säännöksiä sovelletaan erikoishammaslääkärin koulutuksesta annettuihin asiakirjoihin, jotka on saatu entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella ennen 3 päivää lokakuuta 1989 aloitetusta koulutuksesta ja jotka antavat haltijalleen oikeuden harjoittaa ammattitoimintaa koko Saksan alueella samoin edellytyksin kuin liitteen V kohdassa 5.3.3 tarkoitetut Saksan toimivaltaisten viranomaisten koulutuksesta antamat asiakirjat.

4.   Jokaisen jäsenvaltion, joka on antanut asiaa koskevia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, on tunnustettava erikoishammaslääkärin koulutuksesta annetut asiakirjat, joita tarkoitetaan liitteen V kohdassa 5.3.3, jotka siinä luetellut jäsenvaltiot ovat antaneet ja jotka koskevat mainitussa liitteessä tarkoitetun viiteajankohdan jälkeen ja ennen 71 artiklassa säädetyn määräajan päättymistä aloitettua koulutusta, ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet kuin sen itsensä koulutuksesta antamat asiakirjat siltä osin kuin on kyse erikoishammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittamiseen ryhtymisestä ja sen harjoittamisesta.

5 jakso

Eläinlääkärit

45 artikla

Eläinlääkärin koulutus

1.   Eläinlääkärin koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään viisi vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opetusta yliopistossa, vastaavantasoiseksi tunnustetussa tai yliopiston valvonnassa olevassa korkeampaa opetusta antavassa laitoksessa, ja sen on sisällettävä vähintään liitteen V kohdassa 5.4.1 oleva ohjelma.

Liitteen V kohdassa 5.4.1 olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

2.   Eläinlääkärin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa laitoksissa suoritetaan säännöllisesti ulkopuolisia tarkastuksia sen arvioimiseksi, täyttävätkö ne tosiasiassa liitteen V kohdan 5.4.1 vaatimukset. Näiden tarkastusten tulokset toimitetaan 67 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle komitealle.

46 artikla

Tiedot ja taidot

Eläinlääkärin koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | tarpeelliset tiedot niistä tieteenaloista, joihin eläinlääkärin toiminta perustuu; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot niistä tieteenaloista, joihin eläinlääkärin toiminta perustuu;

| — | tarpeelliset tiedot terveen eläimen rakenteesta ja elintoiminnoista, kotieläinten hoidosta, lisääntymisestä ja hygieniasta yleensä sekä niiden ruokinnasta, mukaan luettuna eläimille tarpeenmukaisen ravinnon valmistukseen ja säilytykseen liittyvä teknologia; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot terveen eläimen rakenteesta ja elintoiminnoista, kotieläinten hoidosta, lisääntymisestä ja hygieniasta yleensä sekä niiden ruokinnasta, mukaan luettuna eläimille tarpeenmukaisen ravinnon valmistukseen ja säilytykseen liittyvä teknologia;

| — | tarpeelliset tiedot eläinten käyttäytymisestä ja niiden suojelusta; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot eläinten käyttäytymisestä ja niiden suojelusta;

| — | tarpeelliset tiedot eläintautien syistä, luonteesta, taudinkulusta, vaikutuksista, taudinmäärityksestä ja hoidosta yhden eläimen tai eläinryhmän kohdalla, mukaan luettuna tiedot niistä taudeista, jotka voivat tarttua ihmisiin; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot eläintautien syistä, luonteesta, taudinkulusta, vaikutuksista, taudinmäärityksestä ja hoidosta yhden eläimen tai eläinryhmän kohdalla, mukaan luettuna tiedot niistä taudeista, jotka voivat tarttua ihmisiin;

| — | tarpeelliset tiedot ennaltaehkäisevästä lääketieteestä; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot ennaltaehkäisevästä lääketieteestä;

| — | tarpeelliset tiedot hygieniasta ja teknologiasta, joka liittyy ihmisravinnoksi tarkoitettujen, eläinkunnasta peräisin olevien elintarvikkeiden tuotantoon, valmistukseen ja jakeluun; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot hygieniasta ja teknologiasta, joka liittyy ihmisravinnoksi tarkoitettujen, eläinkunnasta peräisin olevien elintarvikkeiden tuotantoon, valmistukseen ja jakeluun;

| — | tarpeelliset tiedot yllämainittuihin aiheisiin liittyvistä laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä; |
| --- | --- |

—

tarpeelliset tiedot yllämainittuihin aiheisiin liittyvistä laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä;

| — | tarpeellisen kliinisen ja muun käytännön kokemuksen, joka on hankittu asianmukaisessa valvonnassa. |
| --- | --- |

—

tarpeellisen kliinisen ja muun käytännön kokemuksen, joka on hankittu asianmukaisessa valvonnassa.

6 jakso

Kätilöt

47 artikla

Kätilön koulutus

1.   Kätilön koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään yksi seuraavista koulutusohjelmista:

| a) | täysipäiväinen kätilön koulutusohjelma, johon kuuluu vähintään kolmen vuoden teoreettiset ja käytännölliset opinnot (linja I) ja joka käsittää vähintään liitteen V kohdassa 5.5.1 olevan ohjelman; |
| --- | --- |

a)

täysipäiväinen kätilön koulutusohjelma, johon kuuluu vähintään kolmen vuoden teoreettiset ja käytännölliset opinnot (linja I) ja joka käsittää vähintään liitteen V kohdassa 5.5.1 olevan ohjelman;

| b) | täysipäiväinen kätilön koulutusohjelma, joka kestää 18 kuukautta (linja II) ja käsittää vähintään liitteen V kohdassa 5.5.1 olevan ohjelman, niiden osalta, jotka eivät ole saaneet vastaavaa opetusta yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

täysipäiväinen kätilön koulutusohjelma, joka kestää 18 kuukautta (linja II) ja käsittää vähintään liitteen V kohdassa 5.5.1 olevan ohjelman, niiden osalta, jotka eivät ole saaneet vastaavaa opetusta yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen yhteydessä.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kätilökoulutusta antava oppilaitos vastaa teorian ja käytännön yhteensovittamisesta koko koulutusohjelman ajan.

Liitteen V kohdassa 5.5.1 olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

2.   Kätilön koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että yksi seuraavista ehdoista täyttyy:

| a) | hakija on linjan I osalta suorittanut yleissivistävien kouluopintojen kymmenen ensimmäistä vuotta |
| --- | --- |

a)

hakija on linjan I osalta suorittanut yleissivistävien kouluopintojen kymmenen ensimmäistä vuotta

| b) | hakijalla on linjan II osalta liitteen V kohdassa 5.2.2 tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettu asiakirja. |
| --- | --- |

b)

hakijalla on linjan II osalta liitteen V kohdassa 5.2.2 tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettu asiakirja.

3.   Jäsenvaltiot
  voivat sallia
  osa-aikaisen koulutuksen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymin edellytyksin. Osa-aikainen koulutus ei saa olla kokonaiskestoltaan lyhyempi kuin täysipäiväinen koulutus eikä osa-aikaisuus saa heikentää koulutuksen tasoa.

48 artikla

Tiedot ja taidot

Kätilön koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | riittävät tiedot kätilöntoimen perustana olevista tieteenaloista, erityisesti synnytys- ja naistentautiopista; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot kätilöntoimen perustana olevista tieteenaloista, erityisesti synnytys- ja naistentautiopista;

| — | riittävät tiedot ammattietiikkaan liittyvistä säännöistä ja ammattia koskevasta lainsäädännöstä; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot ammattietiikkaan liittyvistä säännöistä ja ammattia koskevasta lainsäädännöstä;

| — | yksityiskohtaiset tiedot synnytysopin alaan kuuluvista ja vastasyntyneen biologisista toiminnoista, anatomiasta ja fysiologiasta sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä sekä käyttäytymisestä; |
| --- | --- |

—

yksityiskohtaiset tiedot synnytysopin alaan kuuluvista ja vastasyntyneen biologisista toiminnoista, anatomiasta ja fysiologiasta sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä sekä käyttäytymisestä;

| — | riittävästi kliinistä kokemusta, joka on hankittu hyväksytyissä laitoksissa kätilöntoimen ja synnytysopin pätevyyden saaneen henkilöstön valvonnassa; |
| --- | --- |

—

riittävästi kliinistä kokemusta, joka on hankittu hyväksytyissä laitoksissa kätilöntoimen ja synnytysopin pätevyyden saaneen henkilöstön valvonnassa;

| — | riittävän käsityksen terveydenhuoltohenkilöstön koulutuksesta ja riittävästi kokemusta työskentelystä tällaisen henkilöstön kanssa. |
| --- | --- |

—

riittävän käsityksen terveydenhuoltohenkilöstön koulutuksesta ja riittävästi kokemusta työskentelystä tällaisen henkilöstön kanssa.

49 artikla

Kätilön koulutuksesta annettujen asiakirjojen tunnustamista koskevat edellytykset

1.   Liitteen V kohdassa 5.5.2 tarkoitetut kätilön koulutuksesta annetut asiakirjat tunnustetaan automaattisesti 24 artiklan nojalla, jos ne täyttävät yhden seuraavista edellytyksistä:

| a) | vähintään kolme vuotta kestävä täysipäiväinen kätilön koulutus:






  i) | jonka pääsyvaatimuksena on tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, joka antaa oikeuden aloittaa opinnot yliopistossa tai korkeakoulussa, tai jollei näin ole, osoittaa, että henkilöllä on vastaavat tiedot; tai |
| --- | --- | --- |

a)

vähintään kolme vuotta kestävä täysipäiväinen kätilön koulutus:

i)

jonka pääsyvaatimuksena on tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, joka antaa oikeuden aloittaa opinnot yliopistossa tai korkeakoulussa, tai jollei näin ole, osoittaa, että henkilöllä on vastaavat tiedot; tai

| ii) | jonka jälkeen ammattiin liittyviä tehtäviä on harjoitettu käytännössä kahden vuoden ajan, mistä annetaan todistus 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

jonka jälkeen ammattiin liittyviä tehtäviä on harjoitettu käytännössä kahden vuoden ajan, mistä annetaan todistus 2 kohdan mukaisesti.

| b) | vähintään kaksi vuotta kestävä tai 3 600 tuntia käsittävä täysipäiväinen kätilön koulutus, jonka edellytyksenä on liitteen V kohdassa 5.2.2 tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettu asiakirja. |
| --- | --- |

b)

vähintään kaksi vuotta kestävä tai 3 600 tuntia käsittävä täysipäiväinen kätilön koulutus, jonka edellytyksenä on liitteen V kohdassa 5.2.2 tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettu asiakirja.

| c) | vähintään 18 kuukautta kestävä tai 3 000 tuntia käsittävä täysipäiväinen kätilön koulutus, jonka edellytyksenä on liitteen V kohdassa 5.2.2 tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettu asiakirja ja jonka jälkeen ammattiin liittyviä tehtäviä on harjoitettu yhden vuoden ajan, mistä annetaan todistus 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

vähintään 18 kuukautta kestävä tai 3 000 tuntia käsittävä täysipäiväinen kätilön koulutus, jonka edellytyksenä on liitteen V kohdassa 5.2.2 tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettu asiakirja ja jonka jälkeen ammattiin liittyviä tehtäviä on harjoitettu yhden vuoden ajan, mistä annetaan todistus 2 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun todistuksen antavat kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset. Todistuksella on osoitettava, että sen haltija on kätilön koulutuksesta annetun asiakirjan saatuaan harjoittanut tyydyttävästi kaikkea kätilöntoimeen kuuluvaa toimintaa tätä tarkoitusta varten hyväksytyssä sairaalassa tai muussa terveydenhuollon laitoksessa vastaavan ajan.

50 artikla

Kätilön ammattitoiminnan harjoittaminen

1.   Tämän jakson säännöksiä sovelletaan kätilöntoimeen sellaisena kuin kukin jäsenvaltio sen määrittelee, rajoittamatta kuitenkaan 2 kohdan soveltamista, ja jota harjoittavat henkilöt, joilla on jokin liitteen V kohdassa 5.5.2 luetelluista ammattinimikkeistä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kätilöillä on oikeudet ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa vähintään
  seuraavia
  toimintoja:

| — | antaa luotettavaa perhesuunnittelutietoa ja -neuvontaa; |
| --- | --- |

—

antaa luotettavaa perhesuunnittelutietoa ja -neuvontaa;

| — | todeta raskaus ja seurata normaalia raskautta, tehdä tutkimuksia, jotka ovat tarpeen normaalin raskauden seuraamiseksi; |
| --- | --- |

—

todeta raskaus ja seurata normaalia raskautta, tehdä tutkimuksia, jotka ovat tarpeen normaalin raskauden seuraamiseksi;

| — | määrätä tai suositella tutkimuksia, jotka ovat tarpeen riskiraskauksien toteamiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

—

määrätä tai suositella tutkimuksia, jotka ovat tarpeen riskiraskauksien toteamiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa;

| — | laatia vanhempien valmennusohjelma ja täydellinen synnytysvalmennuskurssi, joka sisältää hygienia- ja ravintoneuvontaa; |
| --- | --- |

—

laatia vanhempien valmennusohjelma ja täydellinen synnytysvalmennuskurssi, joka sisältää hygienia- ja ravintoneuvontaa;

| — | hoitaa ja avustaa äitiä synnytyksen aikana ja seurata sikiön tilaa kohdussa asianmukaisia kliinisiä ja teknisiä apuneuvoja käyttäen; |
| --- | --- |

—

hoitaa ja avustaa äitiä synnytyksen aikana ja seurata sikiön tilaa kohdussa asianmukaisia kliinisiä ja teknisiä apuneuvoja käyttäen;

| — | hoitaa normaaleja alatiesynnytyksiä, mukaan luettuna välilihan leikkauksen tekeminen tarvittaessa ja perätilasynnytyksen hoitaminen hätätapauksissa; |
| --- | --- |

—

hoitaa normaaleja alatiesynnytyksiä, mukaan luettuna välilihan leikkauksen tekeminen tarvittaessa ja perätilasynnytyksen hoitaminen hätätapauksissa;

| — | havaita äidissä tai lapsessa tavallisesta poikkeavat vaaran merkit, jotka vaativat lähettämistä lääkärin hoitoon, ja avustaa lääkäriä tarvittaessa; hoitaa välttämättömät hätätapaukset, jos lääkäriä ei ole saatavilla, erityisesti irrottaa istukka käsin ja mahdollisesti sen jälkeen tutkia kohtu käsin; |
| --- | --- |

—

havaita äidissä tai lapsessa tavallisesta poikkeavat vaaran merkit, jotka vaativat lähettämistä lääkärin hoitoon, ja avustaa lääkäriä tarvittaessa; hoitaa välttämättömät hätätapaukset, jos lääkäriä ei ole saatavilla, erityisesti irrottaa istukka käsin ja mahdollisesti sen jälkeen tutkia kohtu käsin;

| — | tutkia vastasyntynyt ja hoitaa häntä; ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin ja aloittaa tarvittaessa elvytys välittömästi; |
| --- | --- |

—

tutkia vastasyntynyt ja hoitaa häntä; ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin ja aloittaa tarvittaessa elvytys välittömästi;

| — | hoitaa äitiä ja seurata hänen toipumistaan synnytyksen jälkeisenä aikana ja antaa hänelle kaikki lapsen hoitoon liittyvät tarpeelliset neuvot, jotta äiti pystyisi huolehtimaan siitä, että vastasyntynyt saa mahdollisimman hyvät kehitysmahdollisuudet; |
| --- | --- |

—

hoitaa äitiä ja seurata hänen toipumistaan synnytyksen jälkeisenä aikana ja antaa hänelle kaikki lapsen hoitoon liittyvät tarpeelliset neuvot, jotta äiti pystyisi huolehtimaan siitä, että vastasyntynyt saa mahdollisimman hyvät kehitysmahdollisuudet;

| — | antaa lääkärin määräämä hoito; |
| --- | --- |

—

antaa lääkärin määräämä hoito;

| — | ylläpitää kaikkia tarvittavia toimintaan liittyviä potilasasiakirjoja. |
| --- | --- |

—

ylläpitää kaikkia tarvittavia toimintaan liittyviä potilasasiakirjoja.

51 artikla

Kätilöitä koskevat saavutetut oikeudet

1.   Jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi sellaiset jäsenvaltioiden kansalaisille jäsenvaltioissa ennen liitteen V kohdassa 5.5.2 tarkoitettua viiteajankohtaa kätilön koulutuksesta annetut asiakirjat, joiden liitteenä on todistus, joka osoittaa kyseisten kansalaisten harjoittaneen kyseistä toimintaa tosiasiallisesti ja luvallisesti yhtäjaksoisesti vähintään kaksi vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana, jos nämä kätilön koulutuksesta annetut asiakirjat täyttävät kaikki 47 artiklassa säädetyt koulutuksen vähimmäisvaatimukset, mutta ne on 49 artiklan mukaan tunnustettava vain, jos niiden liitteenä on todistus mainitun 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisesta käytännössä.

2.   Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan jäsenvaltioiden kansalaisiin, joiden kätilön koulutuksesta annetut asiakirjat ovat osoitus koulutuksesta, joka on saatu entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella ja joka täyttää kaikki 47 artiklassa säädetyt koulutuksen vähimmäisvaatimukset, mutta asiakirjat on tunnustettava 49 artiklan nojalla vain, jos niiden liitteenä on todistus mainitun 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisesta käytännössä ja jos ne ovat osoitus koulutuksesta, joka on aloitettu ennen 3 päivää lokakuuta 1989.

7 jakso

Proviisorit

52 artikla

Proviisorin koulutus

1.   Proviisorin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että tässä artiklassa tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen antaminen täyttää 53 artiklassa säädetyt vähimmäisvaatimukset.

3.
     
  Viimeistään vuoden kuluttua 71 artiklassa säädetyn määräajan päättymisestä komissio tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheelliset ehdotukset sairaalafarmasian erikoisaloista.

Euroopan parlamentti ja neuvosto tutkivat ehdotukset kahden vuoden kuluessa.

4.   Proviisorin koulutuksesta annettavan asiakirjan on oltava osoitus vähintään viisi vuotta kestäneistä opinnoista, joihin kuuluu vähintään:

| a) | neljä vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opiskelua yliopistossa, samantasoiseksi tunnustetussa korkeampaa opetusta antavassa laitoksessa tai yliopiston valvonnassa; |
| --- | --- |

a)

neljä vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opiskelua yliopistossa, samantasoiseksi tunnustetussa korkeampaa opetusta antavassa laitoksessa tai yliopiston valvonnassa;

| b) | kuusi kuukautta käytännön harjoittelua yleisölle avoimessa apteekissa tai sairaalassa kyseisen sairaalan farmaseuttisen osaston valvonnassa. |
| --- | --- |

b)

kuusi kuukautta käytännön harjoittelua yleisölle avoimessa apteekissa tai sairaalassa kyseisen sairaalan farmaseuttisen osaston valvonnassa.

Tämän koulutuksen on käsitettävä vähintään liitteen V kohdassa 5.6.1 oleva ohjelma.

Liitteen V kohdassa 5.6.1 olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

5.
     
  Ammatillisella jatkokoulutuksella varmistetaan kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, että opintonsa päättäneet henkilöt voivat seurata farmasian kehitystä.

53 artikla

Tiedot ja taidot

Proviisorin koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | riittävät tiedot lääkkeistä ja lääkkeiden valmistuksessa käytettävistä aineista; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot lääkkeistä ja lääkkeiden valmistuksessa käytettävistä aineista;

| — | riittävät tiedot farmaseuttisesta teknologiasta ja lääkevalmisteiden fysikaalisista, kemiallisista, biologisista ja mikrobiologisista kokeista; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot farmaseuttisesta teknologiasta ja lääkevalmisteiden fysikaalisista, kemiallisista, biologisista ja mikrobiologisista kokeista;

| — | riittävät tiedot lääkkeiden metaboliasta ja vaikutuksista sekä myrkyllisten aineiden vaikutuksista ja lääkkeiden käytöstä; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot lääkkeiden metaboliasta ja vaikutuksista sekä myrkyllisten aineiden vaikutuksista ja lääkkeiden käytöstä;

| — | riittävät tiedot lääkkeitä koskevan tieteellisen tiedon arviointia varten asianmukaisen informaation jakamiseksi tämän tiedon perusteella; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot lääkkeitä koskevan tieteellisen tiedon arviointia varten asianmukaisen informaation jakamiseksi tämän tiedon perusteella;

| — | riittävät tiedot apteekin hoitamiseen liittyvistä oikeudellisista ja muista vaatimuksista. |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot apteekin hoitamiseen liittyvistä oikeudellisista ja muista vaatimuksista.

54 artikla

Proviisorin ammattitoiminnan harjoittaminen

1.   Tässä direktiivissä ”proviisorin toiminnalla” tarkoitetaan toimintaa, johon ryhtymiseksi ja jonka harjoittamiseksi on yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa asetettu ammattipätevyyttä koskevia vaatimuksia ja jota voivat ryhtyä harjoittamaan
  2 kohdassa
  tarkoitettujen koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijat.

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että henkilöillä, joilla on 52 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttävä farmasian koulutuksesta annettu yliopistollinen tai vastaavantasoiseksi tunnustettu asiakirja, on oikeudet ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa vähintään
  3 kohdassa
  tarkoitettuja toimintoja, jollei tarvittaessa heiltä vaadita lisäksi ammattikokemusta.

3.
     
  Proviisorin toimintoja ovat:

| — | lääkkeiden lääkemuodon valmistus |
| --- | --- |

—

lääkkeiden lääkemuodon valmistus

| — | lääkkeiden valmistus ja lääkekokeilut |
| --- | --- |

—

lääkkeiden valmistus ja lääkekokeilut

| — | lääkkeiden kokeilu laboratorio-olosuhteissa |
| --- | --- |

—

lääkkeiden kokeilu laboratorio-olosuhteissa

| — | lääkkeiden varastointi, säilytys ja jakelu tukkukauppavaiheessa |
| --- | --- |

—

lääkkeiden varastointi, säilytys ja jakelu tukkukauppavaiheessa

| — | lääkkeiden valmistus, kokeilu ja varastointi sekä lääkejakelu yleisölle avoimissa apteekeissa |
| --- | --- |

—

lääkkeiden valmistus, kokeilu ja varastointi sekä lääkejakelu yleisölle avoimissa apteekeissa

| — | lääkkeiden valmistus, kokeilu, varastointi ja toimittaminen sairaaloissa |
| --- | --- |

—

lääkkeiden valmistus, kokeilu, varastointi ja toimittaminen sairaaloissa

| — | lääkkeitä koskevien tietojen ja neuvojen antaminen. |
| --- | --- |

—

lääkkeitä koskevien tietojen ja neuvojen antaminen.

4.
     
  Jäsenvaltioiden ei tarvitse hyväksyä 52 artiklassa tarkoitettuja koulutuksesta annettuja asiakirjoja uusien yleisölle avoimien apteekkien perustamista varten. Tässä direktiivissä myös vähemmän kuin kolme vuotta toimineita apteekkeja pidetään uusina.

5.   Jos jäsenvaltiossa vaaditaan, että proviisorin toiminnan harjoittamiseen ryhtymistä tai harjoittamista varten on liitteen V kohdassa 5.7.2 tarkoitetun koulutuksesta annetun asiakirjan lisäksi oltava täydentävä ammattikokemus, tällaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus, joka osoittaa, että henkilö on hoitanut mainittuja tehtäviä samanpituisen ajan kotijäsenvaltiossa.

6.   Jos jäsenvaltiossa oli 16 päivänä syyskuuta 1985 käytössä kokeeseen perustuva kilpailumenettely 1 kohdassa tarkoitetun asiakirjan haltijan valitsemiseksi sen maantieteellisen apteekkijakauman mukaan perustettavien uusien apteekkien hoitajaksi, tällainen jäsenvaltio voi 1 kohdasta poiketen säilyttää kilpailumenettelyn ja velvoittaa jäsenvaltioiden kansalaiset, joilla on liitteen V kohdassa 5.7.2 tarkoitettu proviisorin koulutuksesta annettu asiakirja tai joita koskevat 25 artiklan säännökset, ottamaan osaa tällaiseen kilpailuun.

7.
     
  Jäsenvaltiot vastaavat edelleen apteekkien perustamista koskevien lupien myöntämisestä. Jäsenvaltioiden ei etenkään tarvitse hyväksyä 52 artiklassa tarkoitettuja koulutuksesta annettuja asiakirjoja uusien yleisölle avoimien apteekkien perustamista varten. Tässä direktiivissä myös vähemmän kuin kolme vuotta toimineita apteekkeja pidetään uusina.

8 jakso

Arkkitehdit

55 artikla

Arkkitehdin koulutus

1.   Arkkitehdin koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään joko neljä vuotta täysipäiväistä opiskelua tai kuusi vuotta opiskelua, josta ajasta vähintään kolme vuotta täysipäiväistä opiskelua, yliopistossa tai muussa vastaavantasoisessa oppilaitoksessa. Koulutuksen päätteeksi on hyväksytysti suoritettava korkeakoulututkinnon tasoinen koe.

Koulutus on toteutettava korkeakoulutasolla ja pääasiassa arkkitehtuurin alaan keskittyvinä opintoina, joihin on tasapuolisesti sisällytettävä sekä teoreettista että käytännöllistä arkkitehtuurikoulutusta ja joissa on varmistettava liitteen V kohdassa 5.8.1 lueteltujen tietojen ja taitojen hankkiminen.

2.   Liitteen V kohdassa 5.8.1 tarkoitettuja tietoja ja taitoja voidaan muuttaa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.

56 artikla

Poikkeukset arkkitehdin koulutusta koskeviin edellytyksiin

1.   Poiketen siitä, mitä 55 artiklassa säädetään, 24 artiklan vaatimukset täyttävänä pidetään myös Saksan liittotasavallan ”Fachhochschule”-ammattikorkeakouluissa järjestettävää kolmivuotista koulutusta sellaisena kuin sitä järjestettiin 5 päivänä elokuuta 1985 ja siltä osin kuin se täyttää 55 artiklassa tarkoitetut vaatimukset, jolloin se antaa oikeuden aloittaa 57 artiklassa tarkoitettu toiminta kyseisessä jäsenvaltiossa arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen, edellyttäen kuitenkin, että mainitun koulutuksen täydennyksenä on Saksan liittotasavallassa hankittu nelivuotinen ammattikokemus, jonka on vahvistanut antamallaan todistuksella sellainen saman ammatin harjoittajien yhteenliittymä, jonka rekisteriin tämän direktiivin säännösten tuottamia etuuksia tavoitteleva arkkitehti on merkitty.

Saman ammatin harjoittajien yhteenliittymän on etukäteen varmistuttava siitä, että asianomaisen arkkitehdin alallaan suorittama työ kiistatta osoittaa hänen kykynsä soveltaa kaikkia liitteen V kohdassa 5.8.1 tarkoitettuja tietoja ja taitoja käytäntöön. Todistusta annettaessa on noudatettava samaa menettelyä kuin arkkitehteja rekisteriin merkittäessä.

2.   Poiketen siitä, mitä 55 artiklassa säädetään, 24 artiklan vaatimukset täyttävänä pidetään myös yhteiskunnallisen uudistusohjelman osana tai osa-aikaisena korkeakouluopiskeluna tapahtuvaa koulutusta, joka täyttää 55 artiklassa tarkoitetut vaatimukset ja jonka päätteeksi arkkitehdin tai arkkitehtitoimiston valvonnassa vähintään seitsemän vuoden ajan tällä alalla työskennelleet henkilöt ovat suorittaneet hyväksytysti kokeen arkkitehtuurin alalla. Kokeen on oltava korkeakoulututkinnon tasoinen ja 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päättökoetta vastaava.

57 artikla

Arkkitehdin ammattitoiminnan harjoittaminen

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ”arkkitehdin ammattitoiminnalla” arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen tavanomaisesti harjoitettavaa toimintaa.

2.   Jäsenvaltion kansalaisen, jolla on oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä sellaisen lain nojalla, jolla jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle annetaan valtuudet myöntää tämä nimike arkkitehtuurin alalla erityisen ansioituneelle jäsenvaltion kansalaiselle, on katsottava täyttävän ne vaatimukset, joita sovelletaan toimintaan arkkitehtuurin alalla arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen. Kyseisten henkilöiden osalta kotijäsenvaltion antama todistus on osoituksena kelpoisuudesta arkkitehdin tehtäviin.

58 artikla

Arkkitehteja koskevat saavutetut oikeudet

1.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava liitteessä VI mainitut arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat, jotka toinen jäsenvaltio on antanut koulutuksesta, joka on aloitettu viimeistään mainitussa liitteessä olevan viitelukuvuoden aikana, vaikka nämä asiakirjat eivät täyttäisikään 55 artiklassa tarkoitettuja vähimmäisvaatimuksia, ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä arkkitehdin koulutuksesta antamat asiakirjat.

Saksan liittotasavallan toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset, joilla vahvistetaan, että Saksan demokraattisen tasavallan toimivaltaisten viranomaisten toukokuun 8 päivän 1945 jälkeen koulutuksesta antamat asiakirjat antavat samat oikeudet kuin mainitussa liitteessä luetellut asiakirjat, on tunnustettava näillä edellytyksillä.

2.   Jokaisen jäsenvaltion on, tämän kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista, tunnustettava sellaisten jäsenvaltioiden jäsenvaltioiden kansalaisille koulutuksesta antamat todistukset, joissa arkkitehdin toiminnan aloittaminen ja sen harjoittaminen oli säänneltyä päivänä, joka on

| a) | 1 päivä tammikuuta 1995 Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta, |
| --- | --- |

a)

1 päivä tammikuuta 1995 Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta,

| b) | 5 päivä elokuuta 1987 muiden jäsenvaltioiden osalta, |
| --- | --- |

b)

5 päivä elokuuta 1987 muiden jäsenvaltioiden osalta,

ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamiseen ja sen harjoittamiseen arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen kuin jäsenvaltion itsensä koulutuksesta antamat asiakirjat. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla todistuksilla on osoitettava, että niiden haltija on saanut oikeuden käyttää arkkitehdin ammattinimikettä viimeistään tuona päivänä ja on tosiasiallisesti harjoittanut kyseistä toimintaa mainittuja säännöksiä noudattaen yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

59 artikla

Uudet osastot

Jos 19 artiklassa tarkoitettu säännellyn ammatin eurooppalainen, saman ammatin harjoittajien yhteenliittymä vaatii erityistä säännöstä, joka koskee ammattipätevyyden tunnustamista koulutuksen vähimmäisvaatimusten koordinoinnin perusteella, komissio voi esittää tämän direktiivin muuttamista.

IV LUKU

SIJOITTAUTUMISTA KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET

60 artikla

Asiakirjat ja muodollisuudet

1.   Tehdessään päätöstä säännellyn ammatin harjoittamista koskevasta hakemuksesta tämän osaston mukaisesti vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia liitteessä VII lueteltujen asiakirjojen ja todistusten esittämistä.

Liitteen VII kohdassa 1 tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa olla kolmea kuukautta vanhempia.

Jäsenvaltioiden, elinten ja muiden oikeushenkilöiden on huolehdittava, että annettuja tietoja käsitellään salassa pidettävinä.

2.   
  Jäsenvaltiot antavat vastavuoroisesti toisilleen
  yksityiskohtaisia tietoja vakavasta seikasta, joka
  todennäköisesti vaikuttaisi tässä direktiivissä tarkoitetun ammatillisen
  toiminnan
  harjoittamiseen.

Kotijäsenvaltion on tarkistettava tietojen todenperäisyys, ja sen viranomaisten on päätettävä tarvittavien tutkimusten laadusta ja laajuudesta sekä ilmoitettava vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikista toimenpiteistä, joihin ne ryhtyvät ilmoitettujen tietojen johdosta.

3.   Jos vastaanottava jäsenvaltio edellyttää omilta kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi valan vannomista tai juhlallisen vakuutuksen antamista ja jos kyseisen valan tai vakuutuksen kaava ei sovellu muiden jäsenvaltioiden kansalaisten käytettäväksi, kyseisen jäsenvaltion on huolehdittava, että käytettävissä on asianomaisille sopiva vastaava valan tai vakuutuksen kaava.

61 artikla

Ammattipätevyyden tunnustamismenettely

1.   Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle tämän esittämien asiakirjojen vastaanottamisesta sekä mahdollisista puuttuvista asiakirjoista kuukauden kuluessa asiakirjojen saapumisesta.

2.   Säännellyn ammatin harjoittamista koskevan hakemuksen tutkiminen on saatettava päätökseen mahdollisimman nopeasti ja siitä on annettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päätös asianmukaisine perusteluineen viimeistään kolmen kuukauden kuluttua kaikkien vaadittavien asiakirjojen esittämisestä.

3.   Päätökseen tai siihen, että päätöstä ei ole annettu määräajassa, on voitava hakea muutosta tuomioistuimessa kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

62 artikla

Ammattinimikkeen käyttö

1.   Jos tiettyyn ammattitoimintaan liittyvän ammattinimikkeen käyttö on vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty, muiden jäsenvaltioiden kansalaisten, joilla on lupa harjoittaa säänneltyä ammattia III osaston nojalla, on käytettävä vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikettä, joka siinä valtiossa vastaa kyseistä ammattia, sekä sen mahdollista
  lyhennettä.

2.   Jos liitteessä I tarkoitettu yhdistys tai järjestö sääntelee ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jäsenvaltioiden kansalaiset saavat käyttää kyseisen järjestön tai yhdistyksen antamaa ammattinimikettä tai sen lyhennettä ainoastaan, jos he todistavat olevansa järjestön tai yhdistyksen jäseniä.

Jos yhdistys tai järjestö edellyttää jäsenyyden saamiseksi tiettyä pätevyyttä, se voi soveltaa tätä vaatimustaan muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin, joilla on 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu ammattipätevyys, ainoastaan tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin.

3.
     
  Jos 2 artiklassa lueteltujen toimintojen harjoittamiseen ryhtyminen tai niiden harjoittaminen vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikkeellä edellyttää jäsenvaltiossa tämän osaston III luvussa ja liitteissä mainittujen edellytysten täyttämisen tai tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan ohella käytännön kokemuksen hankkimista tiettynä ajanjaksona, kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi koti- tai lähtöjäsenvaltion myöntämä todistus, josta käy ilmi, että vastaava käytännön kokemus on hankittu koti- tai lähtöjäsenvaltiossa vastaavana aikana. Edellä 56 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua todistusta pidetään arkkitehtien osalta tässä kohdassa tarkoitettuna riittävänä todisteena.

63 artikla

Kielitaito

Muuttajan on huolehdittava siitä, että hän hankkii riittävän kielitaidon ammattitoimintansa harjoittamista varten ennen tällaisen toiminnan aloittamista vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia muuttajaa osoittamaan kielitaitonsa ennen rekisteröinnin myöntämistä.

IV osasto

Ammatin harjoittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

64 artikla

Tutkintonimikkeen käyttö

Vastaanottavan jäsenvaltion on huolehdittava, että asianomaisilla on oikeus käyttää kotijäsenvaltion tutkintonimikettä tai tarvittaessa sen lyhennettä tämän valtion kielellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 3 kohdan ja 62 artiklan soveltamista. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia, että nimikkeen jäljessä on mainittava sen antaneen laitoksen tai tutkintolautakunnan nimi ja sijaintipaikka.

Siinä tapauksessa, että kotijäsenvaltiossa käytössä oleva tutkintonimike saattaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa sekaantua nimikkeeseen, joka vastaanottavassa valtiossa edellyttää lisäkoulutusta, jota edunsaaja ei ole suorittanut, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia häntä käyttämään kotijäsenvaltiossa hankittua tutkintonimikettä sopivassa muodossa, jonka vastaanottava jäsenvaltio määrää.

65 artikla

Sosiaaliturvaa koskevan sopimuksen tekeminen

Jäsenvaltioiden, jotka asettavat alueellaan ammattipätevyyden hankkineille vaatimuksen, jonka mukaan sairausvakuutuslaitoksen kanssa tehtävän sopimuksen edellytyksenä on valmistavan harjoittelujakson suorittaminen tai ammattikokemus, on vapautettava tästä vaatimuksesta toisessa jäsenvaltiossa hankitun ammattipätevyyden haltijat
  tässä direktiivissä tai sen liitteissä lueteltujen ammattien harjoittamisen ollessa kyseessä
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamista.

V osasto

Hallinnollinen yhteistyö ja täytäntöönpanovalta

66 artikla

Toimivaltaiset
  elimet

1.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion
  saman ammatin harjoittajien yhteenliittymät tai vastaavat elimet
  toimivat tiiviissä yhteistyössä ja huolehtivat keskinäisestä avunannosta tämän direktiivin soveltamisen helpottamiseksi. Niiden on varmistettava, että vaihdettuja tietoja käsitellään luottamuksellisina.

2.   Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä 71 artiklassa säädettyyn määräaikaan mennessä
  toimivaltaiset elimet
  , joilla on valtuudet antaa ja vastaanottaa koulutuksesta annettuja asiakirjoja ja muita asiakirjoja tai tietoja, sekä
  ne elimet
  , joilla on valtuudet ottaa vastaan hakemuksia ja tehdä tässä direktiivissä tarkoitettuja päätöksiä, ja annettava ne viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi.

3.   Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä 1 kohdassa
  tarkoitettujen elinten toiminnan
  yhteensovittamisesta vastaava henkilö ja ilmoitettava nimityksestä muille jäsenvaltioille ja komissiolle.

Yhteensovittamisesta vastaavien henkilöiden tehtävänä on:

| a) | edistää tämän direktiivin yhdenmukaista soveltamista; |
| --- | --- |

a)

edistää tämän direktiivin yhdenmukaista soveltamista;

| b) | kerätä kaikki tämän direktiivin soveltamisen kannalta aiheelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat säänneltyjen ammattien harjoittamiseen ryhtymisen edellytyksiä
  jäsenvaltioissa
  . |
| --- | --- |

b)

kerätä kaikki tämän direktiivin soveltamisen kannalta aiheelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat säänneltyjen ammattien harjoittamiseen ryhtymisen edellytyksiä
  jäsenvaltioissa
  .

4.
     
  Tämän artiklan nojalla toimivaltainen elin

| a) | toimittaa kansalaisille ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille elimille kaikki aiheelliset tiedot tämän direktiivin mukaisesta ammattipätevyyden tunnustamisesta ja erityisesti ammatteja ja niiden harjoittamista koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä, myös sosiaalilainsäädännöstä, sekä tarvittaessa ammattietiikkaan liittyvistä säännöistä; |
| --- | --- |

a)

toimittaa kansalaisille ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille elimille kaikki aiheelliset tiedot tämän direktiivin mukaisesta ammattipätevyyden tunnustamisesta ja erityisesti ammatteja ja niiden harjoittamista koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä, myös sosiaalilainsäädännöstä, sekä tarvittaessa ammattietiikkaan liittyvistä säännöistä;

| b) | avustaa kansalaisia heille tämän direktiivin nojalla kuuluvien oikeuksien toteuttamisessa toimimalla tarvittaessa yhteistyössä muiden yhteystahojen ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

b)

avustaa kansalaisia heille tämän direktiivin nojalla kuuluvien oikeuksien toteuttamisessa toimimalla tarvittaessa yhteistyössä muiden yhteystahojen ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

Toimivaltaisten elinten on ilmoitettava komissiolle ensimmäisen kohdan b alakohdan nojalla käsitellyistä tapauksista kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia saatetaan niiden käsiteltäväksi.

67 artikla

Ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä komitea

1.   Komissiota avustaa
  III osaston I luvun kattamia ammatteja koskevan
  ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä komitea
  ja III osaston III luvun kattamia ammatteja koskevan ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä komitea
  , jäljempänä
  ”komiteat”
  , joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

Lisäksi komiteoissa on tarkkailijoina kulloistenkin ammattiryhmien asiantuntijoita, jotta vakituiset jäsenet voivat turvautua suoraan kulloisenkin alan tai ammattiryhmän asiantuntemukseen.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.

3.   Komitealta voidaan pyytää lausuntoa myös muista tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevista kysymyksistä.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

VI osasto

Muut säännökset

68 artikla

Kertomukset

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 71 artiklassa säädetyn määräajan päättymisestä alkaen kahden vuoden välein kertomus käyttöön otetun järjestelmän soveltamisesta. Kyseisessä kertomuksessa on yleisten huomautusten lisäksi oltava tilastollinen yhteenveto tehdyistä päätöksistä ja selvitys tärkeimmistä tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä ongelmista.
  Kertomuksessa on esitettävä ehdotuksia direktiivin vaikutusalan laajentamiseksi sekä uusien ammattiryhmien sisällyttämiseksi direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi komissio esittää säädösehdotuksen eurooppalaisen ammattikortin käyttöönotosta.

69 artikla

Poikkeuslauseke

Jos jäsenvaltiolla on huomattavia ongelmia tämän direktiivin jonkin säännöksen soveltamisessa tietyillä aloilla, komissio tutkii näitä ongelmia yhdessä kyseisen valtion kanssa.

Komissio tekee tarvittaessa 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  ja kyseistä ammattialaa kuultuaan
  päätöksen, jossa jäsenvaltiolle annetaan lupa määräaikaisesti poiketa kyseisen säännöksen soveltamisesta.
  Tapauksissa, joihin tämän direktiivin mukaan sovelletaan 67 artiklan 2 kohtaa, komissio tekee tarvittavat tarkistukset.

Tapauksissa, joihin 67 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta, komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asiaa koskevan säädösehdotuksen.

Jos komissio katsoo, että ongelmat eivät ole huomattavia tai että niitä ei ole, se perustelee tämän päätöksensä asianmukaisesti.

Tällainen poikkeus voi sisältää sen, että vastaanottavalla jäsenvaltiolla on oikeus vaatia hakijaa ryhtymään korvaaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että hakijalla on tiedot ja taidot, jotka ovat tarpeen ammatin harjoittamiseksi vastaanottavissa jäsenvaltioissa.

70 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivit 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/686/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY, 89/48/ETY, 92/51/ETY, 93/16/ETY ja 1999/42/EY 71 artiklassa säädetystä päivästä alkaen.

Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin.

71 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... (25). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

72 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

73 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 181 E, 30.7.2002, s. 183
  .

1

181 E, 30.7.2002, s. 183

(2)  
  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 67
  .

2

EUVL C 61, 14.3.2003, s. 67

(3)  Euroopan parlamentin kanta 11. helmikuuta 2004.

3

Euroopan parlamentin kanta 11. helmikuuta 2004.

(4)  KOM(2000) 888.

4

KOM(2000) 888.

(5)  KOM(2001) 116.

5

KOM(2001) 116.

(6)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

6

(7)  EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16.

7

(8)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 25.

8

(9)  EYVL L 201, 31.7.1999, s. 77.

9

(10)  EYVL L 176, 15.7.1977, s. 1.

10

(11)  EYVL L 176, 15.7.1977, s. 8.

11

(12)  EYVL L 233, 24.8.1978, s. 1.

12

(13)  EYVL L 233, 24.8.1978, s. 10.

13

(14)  EYVL L 362, 23.12.1978, s. 1.

14

(15)  EYVL L 362, 23.12.1978, s. 7.

15

(16)  EYVL L 33, 11.2.1980, s. 1.

16

(17)  EYVL L 33, 11.2.1980, s. 8.

17

(18)  EYVL L 223, 21.8.1985, s. 15.

18

(19)  EYVL L 253, 24.9.1985, s. 34.

19

(20)  EYVL L 253, 24.9.1985, s. 37.

20

(21)  EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1.

21

(22)  EYVL L 206, 31.7.2001, s. 1.

22

(23)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

23

(24)  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/85/EY (EYVL L 277, 28.10.1999, s. 34).

24

direktiivi

(25)  Kahden vuoden kuluttua direktiivin julkaisemisesta virallisessa lehdessä.

25

Kahden vuoden kuluttua direktiivin julkaisemisesta virallisessa lehdessä.

LIITE I

Luettelo ammatillisista yhdistyksistä ja järjestöistä, jotka täyttävät 4 artiklan 2 kohdan edellytykset

Irlanti (1)

| 1. | The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

1.

The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

| 2. | The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

2.

The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2)

| 3. | The Association of Certified Accountants (3) |
| --- | --- |

3.

The Association of Certified Accountants (3)

| 4. | Institution of Engineers of Ireland |
| --- | --- |

4.

Institution of Engineers of Ireland

| 5. | Irish Planning Institute |
| --- | --- |

5.

Irish Planning Institute

Yhdistynyt Kuningaskunta

| 1. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

1.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| 2. | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

2.

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| 3. | Institute of Chartered Accountants in Ireland |
| --- | --- |

3.

Institute of Chartered Accountants in Ireland

| 4. | Chartered Association of Certified Accountants |
| --- | --- |

4.

Chartered Association of Certified Accountants

| 5. | Chartered Institute of Loss Adjusters |
| --- | --- |

5.

Chartered Institute of Loss Adjusters

| 6. | Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

6.

Chartered Institute of Management Accountants

| 7. | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

7.

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| 8. | Chartered Insurance Institute |
| --- | --- |

8.

Chartered Insurance Institute

| 9. | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

9.

Institute of Actuaries

| 10. | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

10.

Faculty of Actuaries

| 11. | Chartered Institute of Bankers |
| --- | --- |

11.

Chartered Institute of Bankers

| 12. | Institute of Bankers in Scotland |
| --- | --- |

12.

Institute of Bankers in Scotland

| 13. | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

13.

Royal Institution of Chartered Surveyors

| 14. | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

14.

Royal Town Planning Institute

| 15. | Chartered Society of Physiotherapy |
| --- | --- |

15.

Chartered Society of Physiotherapy

| 16. | Royal Society of Chemistry |
| --- | --- |

16.

Royal Society of Chemistry

| 17. | British Psychological Society |
| --- | --- |

17.

British Psychological Society

| 18. | Library Association |
| --- | --- |

18.

Library Association

| 19. | Institute of Chartered Foresters |
| --- | --- |

19.

Institute of Chartered Foresters

| 20. | Chartered Institute of Building |
| --- | --- |

20.

Chartered Institute of Building

| 21. | Engineering Council |
| --- | --- |

21.

Engineering Council

| 22. | Institute of Energy |
| --- | --- |

22.

Institute of Energy

| 23. | Institution of Structural Engineers |
| --- | --- |

23.

Institution of Structural Engineers

| 24. | Institution of Civil Engineers |
| --- | --- |

24.

Institution of Civil Engineers

| 25. | Institution of Mining Engineers |
| --- | --- |

25.

Institution of Mining Engineers

| 26. | Institution of Mining and Metallurgy |
| --- | --- |

26.

Institution of Mining and Metallurgy

| 27. | Institution of Electrical Engineers |
| --- | --- |

27.

Institution of Electrical Engineers

| 28. | Institution of Gas Engineers |
| --- | --- |

28.

Institution of Gas Engineers

| 29. | Institution of Mechanical Engineers |
| --- | --- |

29.

Institution of Mechanical Engineers

| 30. | Institution of Chemical Engineers |
| --- | --- |

30.

Institution of Chemical Engineers

| 31. | Institution of Production Engineers |
| --- | --- |

31.

Institution of Production Engineers

| 32. | Institution of Marine Engineers |
| --- | --- |

32.

Institution of Marine Engineers

| 33. | Royal Institution of Naval Architects |
| --- | --- |

33.

Royal Institution of Naval Architects

| 34. | Royal Aeronautical Society |
| --- | --- |

34.

Royal Aeronautical Society

| 35. | Institute of Metals |
| --- | --- |

35.

Institute of Metals

| 36. | Chartered Institution of Building Services Engineers |
| --- | --- |

36.

Chartered Institution of Building Services Engineers

| 37. | Institute of Measurement and Control |
| --- | --- |

37.

Institute of Measurement and Control

| 38. | British Computer Society |
| --- | --- |

38.

British Computer Society

---

(1)  Irlannin kansalaiset ovat myös seuraavien Yhdistyneen kuningaskunnan yhdistysten ja järjestöjen jäseniä:

| | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

Institute of Actuaries

| | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

Faculty of Actuaries

| | The Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

The Chartered Institute of Management Accountants

| | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

Royal Town Planning Institute

| | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

Royal Institution of Chartered Surveyors

| | Chartered Institute of Building. |
| --- | --- |

Chartered Institute of Building.

(2)  Koskee ainoastaan tilintarkastusta.

(3)  Koskee ainoastaan tilintarkastusta.

LIITE II

Luettelo 14 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetuista koulutusaloista, joilla on erikoisrakenne

1.   Terveydenhuollon ja lastenhoidon avustavan henkilöstön koulutus

Seuraava koulutus:

Saksassa:

| — | sairaanhoitaja - lasten sairaanhoito ”Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”) |
| --- | --- |

—

sairaanhoitaja - lasten sairaanhoito ”Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”)

| — | lääkintävoimistelija (”Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1). |
| --- | --- |

—

lääkintävoimistelija (”Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1).

| — | toimintaterapeutti (”Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut(in)”) |
| --- | --- |

—

toimintaterapeutti (”Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut(in)”)

| — | puheterapeutti (”Logopäde/Logopädin”) |
| --- | --- |

—

puheterapeutti (”Logopäde/Logopädin”)

| — | ortoptisti (”Orthoptist(in)”) |
| --- | --- |

—

ortoptisti (”Orthoptist(in)”)

| — | valtion hyväksymä lastenhoitaja (”Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”) |
| --- | --- |

—

valtion hyväksymä lastenhoitaja (”Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”)

| — | valtion hyväksymä kuntoutusohjaaja (”Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”) |
| --- | --- |

—

valtion hyväksymä kuntoutusohjaaja (”Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”)

| — | laboratorioapulainen (”medizinisch-technische(r) Laboratoriums-Assistent(in)”) |
| --- | --- |

—

laboratorioapulainen (”medizinisch-technische(r) Laboratoriums-Assistent(in)”)

| — | röntgenapulainen (”medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”) |
| --- | --- |

—

röntgenapulainen (”medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”)

| — | funktionaalisen diagnostiikan alan avustaja (”medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”) |
| --- | --- |

—

funktionaalisen diagnostiikan alan avustaja (”medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”)

| — | eläinlääkintäavustaja (”veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”) |
| --- | --- |

—

eläinlääkintäavustaja (”veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”)

| — | ravitsemusavustaja (”Diätassistent(in)”) |
| --- | --- |

—

ravitsemusavustaja (”Diätassistent(in)”)

| — | tekninen apteekkiapulainen (”Pharmazieingenieur”), koulutus hankittu ennen 31 päivää maaliskuuta 1994 entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa tai uusien osavaltioiden (Länder) alueella |
| --- | --- |

—

tekninen apteekkiapulainen (”Pharmazieingenieur”), koulutus hankittu ennen 31 päivää maaliskuuta 1994 entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa tai uusien osavaltioiden (Länder) alueella

| — | sairaanhoitaja - psykiatrinen hoito (”Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”) |
| --- | --- |

—

sairaanhoitaja - psykiatrinen hoito (”Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”)

| — | puheterapeutti (”Sprachtherapeut(in)”) |
| --- | --- |

—

puheterapeutti (”Sprachtherapeut(in)”)

Italiassa:

| — | hammasteknikko (”odontotecnico”) |
| --- | --- |

—

hammasteknikko (”odontotecnico”)

| — | optikko (”ottico”) |
| --- | --- |

—

optikko (”ottico”)

| — | jalkojenhoitaja (”podologo”) |
| --- | --- |

—

jalkojenhoitaja (”podologo”)

Luxemburgissa:

| — | röntgenapulainen (”assistant(e) technique médical(e) en radiologie”) |
| --- | --- |

—

röntgenapulainen (”assistant(e) technique médical(e) en radiologie”)

| — | laboratorioapulainen (”assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”) |
| --- | --- |

—

laboratorioapulainen (”assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”)

| — | sairaanhoitaja - psykiatrinen hoito (”infirmier/ière psychiatrique”) |
| --- | --- |

—

sairaanhoitaja - psykiatrinen hoito (”infirmier/ière psychiatrique”)

| — | lääkintäapulainen - kirurgia (”assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”) |
| --- | --- |

—

lääkintäapulainen - kirurgia (”assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”)

| — | sairaanhoitaja - lasten sairaanhoito (”infirmier/ière puériculteur/trice”) |
| --- | --- |

—

sairaanhoitaja - lasten sairaanhoito (”infirmier/ière puériculteur/trice”)

| — | sairaanhoitaja - anestesiasairaanhoito (”infirmier/ière anesthésiste”) |
| --- | --- |

—

sairaanhoitaja - anestesiasairaanhoito (”infirmier/ière anesthésiste”)

| — | hieroja (”masseur/euse diplômé(e)”) |
| --- | --- |

—

hieroja (”masseur/euse diplômé(e)”)

| — | lastentarhanopettaja (”éducateur/trice”) |
| --- | --- |

—

lastentarhanopettaja (”éducateur/trice”)

Alankomaissa:

| — | eläinlääkintäavustaja (”dierenartassistent”)
  koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta ja käsittää:






  i) | joko vähintään kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla |
| --- | --- | --- |

—

eläinlääkintäavustaja (”dierenartassistent”)

koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta ja käsittää:

i)

joko vähintään kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla

| ii) | tai vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa |
| --- | --- |

ii)

tai vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa

| iii) | tai vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa |
| --- | --- |

iii)

tai vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa

| iv) | tai Alankomaiden eläinlääkintäavustajan (”dierenartassistent”) osalta kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ammatillista koulutusta (”MBO”-ohjelma) tai vaihtoehtoisesti kolme vuotta oppisopimusjärjestelmässä (”LLW”) annettavaa koulutusta, jotka molemmat päättyvät loppututkintoon. |
| --- | --- |

iv)

tai Alankomaiden eläinlääkintäavustajan (”dierenartassistent”) osalta kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ammatillista koulutusta (”MBO”-ohjelma) tai vaihtoehtoisesti kolme vuotta oppisopimusjärjestelmässä (”LLW”) annettavaa koulutusta, jotka molemmat päättyvät loppututkintoon.

Itävallassa:

| — | erityinen lasten ja nuorten hoidon peruskoulutus (”spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”) |
| --- | --- |

—

erityinen lasten ja nuorten hoidon peruskoulutus (”spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”)

| — | erityinen psykiatrisen terveyden- ja sairaanhoidon peruskoulutus (”spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”) |
| --- | --- |

—

erityinen psykiatrisen terveyden- ja sairaanhoidon peruskoulutus (”spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”)

| — | piilolasioptikko (”Kontaktlinsenoptiker”) |
| --- | --- |

—

piilolasioptikko (”Kontaktlinsenoptiker”)

| — | jalkojenhoitaja (”Fusspfleger”) |
| --- | --- |

—

jalkojenhoitaja (”Fusspfleger”)

| — | kuulolaitteiden tekijä (”Hörgeräteakustiker”) |
| --- | --- |

—

kuulolaitteiden tekijä (”Hörgeräteakustiker”)

| — | kemikaliotuotteiden myyjä (”Drogist”)
  koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, joka päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita. |
| --- | --- |

—

kemikaliotuotteiden myyjä (”Drogist”)

koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, joka päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita.

| — | hieroja (”Masseur”)
  koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen viisivuotinen koulutus, joka käsittää kaksi vuotta oppisopimuskoulutusta, kaksivuotisen ammatillisen harjoitteluja koulutusjakson ja yksivuotisen koulutusjakson, ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita. |
| --- | --- |

—

hieroja (”Masseur”)

koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen viisivuotinen koulutus, joka käsittää kaksi vuotta oppisopimuskoulutusta, kaksivuotisen ammatillisen harjoitteluja koulutusjakson ja yksivuotisen koulutusjakson, ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita.

| — | lastentarhanopettaja (”Kindergärtner/in”) |
| --- | --- |

—

lastentarhanopettaja (”Kindergärtner/in”)

| — | lastenhoitaja (”Erzieher”)
  koulutus kestää yhteensä 13 vuotta ja käsittää viisi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ja loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta. |
| --- | --- |

—

lastenhoitaja (”Erzieher”)

koulutus kestää yhteensä 13 vuotta ja käsittää viisi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ja loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta.

2.   Teknikkokoulutus (”Mester/Meister/Maître”), joka sisältää niitä käsiteollisuusalan ammatteja koskevan koulutuksen, jotka eivät sisälly tämän direktiivin III osaston II lukuun

Seuraava koulutus:

Tanskassa:

| — | optikko (”optometrist”)
  koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”. |
| --- | --- |

—

optikko (”optometrist”)

koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”.

| — | apuneuvoteknikko (”ortopaedimekaniker”)
  koulutus kestää yhteensä kaksitoista ja puoli vuotta ja siihen sisältyy kolme ja puoli vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kuuden kuukauden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”. |
| --- | --- |

—

apuneuvoteknikko (”ortopaedimekaniker”)

koulutus kestää yhteensä kaksitoista ja puoli vuotta ja siihen sisältyy kolme ja puoli vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kuuden kuukauden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”.

| — | erityisjalkineiden valmistaja (”orthopaediskomager”)
  koulutus kestää yhteensä kolmetoista ja puoli vuotta ja siihen sisältyy neljä ja puoli vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kahden vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”. |
| --- | --- |

—

erityisjalkineiden valmistaja (”orthopaediskomager”)

koulutus kestää yhteensä kolmetoista ja puoli vuotta ja siihen sisältyy neljä ja puoli vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kahden vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”.

Saksassa:

| — | optikko (”Augenoptiker”) |
| --- | --- |

—

optikko (”Augenoptiker”)

| — | hammasteknikko (”Zahntechniker”) |
| --- | --- |

—

hammasteknikko (”Zahntechniker”)

| — | kirurgisten tukien valmistaja (”Bandagist”) |
| --- | --- |

—

kirurgisten tukien valmistaja (”Bandagist”)

| — | kuulolaitteiden tekijä (”Hörgeräteakustiker”) |
| --- | --- |

—

kuulolaitteiden tekijä (”Hörgeräteakustiker”)

| — | apuneuvoteknikko (”Orthopädiemechaniker”) |
| --- | --- |

—

apuneuvoteknikko (”Orthopädiemechaniker”)

| — | erityisjalkineiden valmistaja (”Orthopädieschuhmacher”) |
| --- | --- |

—

erityisjalkineiden valmistaja (”Orthopädieschuhmacher”)

Luxemburgissa:

| — | optikko (”opticien”) |
| --- | --- |

—

optikko (”opticien”)

| — | hammasteknikko (”mécanicien dentaire”) |
| --- | --- |

—

hammasteknikko (”mécanicien dentaire”)

| — | kuulolaitteiden tekijä (”audioprothésiste”) |
| --- | --- |

—

kuulolaitteiden tekijä (”audioprothésiste”)

| — | apuneuvoteknikko/kirurgisten tukien valmistaja (”mécanicien orthopédiste/bandagiste”) |
| --- | --- |

—

apuneuvoteknikko/kirurgisten tukien valmistaja (”mécanicien orthopédiste/bandagiste”)

| — | erityisjalkineiden valmistaja (”orthopédiste-cordonnier”)
  koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen, osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa suoritettu vähintään viisivuotinen koulutus, joka päättyy loppututkintoon, jonka suorittaminen on edellytys ammattitoiminnan harjoittamiseen ja siihen liittyvien tehtävien suorittamiseen joko itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä. |
| --- | --- |

—

erityisjalkineiden valmistaja (”orthopédiste-cordonnier”)

koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen, osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa suoritettu vähintään viisivuotinen koulutus, joka päättyy loppututkintoon, jonka suorittaminen on edellytys ammattitoiminnan harjoittamiseen ja siihen liittyvien tehtävien suorittamiseen joko itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä.

Itävallassa:

| — | kirurgisten tukien valmistaja (”Bandagist”) |
| --- | --- |

—

kirurgisten tukien valmistaja (”Bandagist”)

| — | korsetintekijä (”Miederwarenerzeuger”) |
| --- | --- |

—

korsetintekijä (”Miederwarenerzeuger”)

| — | optikko (”Optiker”) |
| --- | --- |

—

optikko (”Optiker”)

| — | erityisjalkineiden valmistaja (”Orthopädieschuhmacher”) |
| --- | --- |

—

erityisjalkineiden valmistaja (”Orthopädieschuhmacher”)

| — | apuneuvoteknikko (”Orthopädietechniker”) |
| --- | --- |

—

apuneuvoteknikko (”Orthopädietechniker”)

| — | hammasteknikko (”Zahntechniker”) |
| --- | --- |

—

hammasteknikko (”Zahntechniker”)

| — | puutarhuri (”Gärtner”)
  koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja vähintään kaksivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, ja päättyy mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia, kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä ”Meister”. |
| --- | --- |

—

puutarhuri (”Gärtner”)

koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja vähintään kaksivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, ja päättyy mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia, kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä ”Meister”.

maatalouden ja metsätalouden teknikkokoulutus, erityisesti:

| — | maanviljelyteknikko (”Meister in der Landwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

maanviljelyteknikko (”Meister in der Landwirtschaft”)

| — | maatalousteknikko (”Meister in der ländlichen Hauswirtschaft”) |
| --- | --- |

—

maatalousteknikko (”Meister in der ländlichen Hauswirtschaft”)

| — | puutarhateknikko (”Meister im Gartenbau”) |
| --- | --- |

—

puutarhateknikko (”Meister im Gartenbau”)

| — | puutarhanviljelyteknikko (”Meister im Feldgemüsebau”) |
| --- | --- |

—

puutarhanviljelyteknikko (”Meister im Feldgemüsebau”)

| — | hedelmänviljely- ja hedelmänkäsittelyteknikko (”Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”) |
| --- | --- |

—

hedelmänviljely- ja hedelmänkäsittelyteknikko (”Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”)

| — | viiniviljely- ja viinintuotantoteknikko (”Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

viiniviljely- ja viinintuotantoteknikko (”Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”)

| — | meijeritalousteknikko (”Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

meijeritalousteknikko (”Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”)

| — | hevostalousteknikko (”Meister in der Pferdewirtschaft”) |
| --- | --- |

—

hevostalousteknikko (”Meister in der Pferdewirtschaft”)

| — | kalatalousteknikko (”Meister in der Fischereiwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

kalatalousteknikko (”Meister in der Fischereiwirtschaft”)

| — | siipikarjatalousteknikko (”Meister in der Geflügelwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

siipikarjatalousteknikko (”Meister in der Geflügelwirtschaft”)

| — | mehiläishoitoteknikko (”Meister in der Bienenwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

mehiläishoitoteknikko (”Meister in der Bienenwirtschaft”)

| — | metsätalousteknikko (”Meister in der Forstwirtschaft”) |
| --- | --- |

—

metsätalousteknikko (”Meister in der Forstwirtschaft”)

| — | metsänkasvatus- ja metsänhoitoteknikko (”Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”) |
| --- | --- |

—

metsänkasvatus- ja metsänhoitoteknikko (”Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”)

| — | maatalouden varastointiteknikko (”Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”)
  koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään kuusivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelujakson, ja päättyy ammattiin liittyvään mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä ”Meister”. |
| --- | --- |

—

maatalouden varastointiteknikko (”Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”)

koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään kuusivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelujakson, ja päättyy ammattiin liittyvään mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä ”Meister”.

3.   Merenkulkualan koulutus

a)   Merikuljetukset

Seuraava koulutus:

Tanskassa:

| — | merikapteeni (”skibsfoerer”) |
| --- | --- |

—

merikapteeni (”skibsfoerer”)

| — | yliperämies (”overstyrmand”) |
| --- | --- |

—

yliperämies (”overstyrmand”)

| — | perämies, vahtiperämies (”enestyrmand, vagthavende styrmand”) |
| --- | --- |

—

perämies, vahtiperämies (”enestyrmand, vagthavende styrmand”)

| — | vahtiperämies (”vagthavende styrmand”) |
| --- | --- |

—

vahtiperämies (”vagthavende styrmand”)

| — | konepäällikkö (”maskinchef”) |
| --- | --- |

—

konepäällikkö (”maskinchef”)

| — | ensimmäinen konemestari (”l. maskinmester”) |
| --- | --- |

—

ensimmäinen konemestari (”l. maskinmester”)

| — | ensimmäinen konemestari/päivystävä konemestari (”l. maskinmester/vagthavende maskinmester”) |
| --- | --- |

—

ensimmäinen konemestari/päivystävä konemestari (”l. maskinmester/vagthavende maskinmester”)

Saksassa:

| — | kapteeni, suuri rannikkoalus (”Kapitän AM”) |
| --- | --- |

—

kapteeni, suuri rannikkoalus (”Kapitän AM”)

| — | kapteeni, rannikkoalus (”Kapitän AK”) |
| --- | --- |

—

kapteeni, rannikkoalus (”Kapitän AK”)

| — | perämies, suuri rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier AMW”) |
| --- | --- |

—

perämies, suuri rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier AMW”)

| — | perämies, rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier AKW”) |
| --- | --- |

—

perämies, rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier AKW”)

| — | konemestari, luokka C (”Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen”) |
| --- | --- |

—

konemestari, luokka C (”Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen”)

| — | koneenhoitaja, luokka C - konepäällikkö (”Schiffsmaschinist CMa - Leiter von Maschinenanlagen”) |
| --- | --- |

—

koneenhoitaja, luokka C - konepäällikkö (”Schiffsmaschinist CMa - Leiter von Maschinenanlagen”)

| — | konemestari, luokka C (”Schiffsbetriebstechniker CTW”) |
| --- | --- |

—

konemestari, luokka C (”Schiffsbetriebstechniker CTW”)

| — | koneenhoitaja, luokka C - yksin vastuussa oleva koneenhoitaja (”Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier”) |
| --- | --- |

—

koneenhoitaja, luokka C - yksin vastuussa oleva koneenhoitaja (”Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier”)

Italiassa:

| — | perämies (”ufficiale di coperta”) |
| --- | --- |

—

perämies (”ufficiale di coperta”)

| — | konemestari (”ufficiale di macchina”) |
| --- | --- |

—

konemestari (”ufficiale di macchina”)

Alankomaissa:

| — | perämies, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) [stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)] |
| --- | --- |

—

perämies, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) [stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)]

| — | koneenhoitaja (”diploma motordrijver”) |
| --- | --- |

—

koneenhoitaja (”diploma motordrijver”)

| — | VTS-virkailija (”VTS-functionaris”)
  koulutukseen sisältyy:






  — | Tanskassa yhdeksän vuoden perusasteen koulutus sekä perusopinnot ja/tai 17-36 kuukautta kestävä työskentely merellä, jota täydennetään:






  i) | vahtiperämiehen osalta yksivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella |
| --- | --- | --- | --- |

—

VTS-virkailija (”VTS-functionaris”)

koulutukseen sisältyy:

—

Tanskassa yhdeksän vuoden perusasteen koulutus sekä perusopinnot ja/tai 17-36 kuukautta kestävä työskentely merellä, jota täydennetään:

i)

vahtiperämiehen osalta yksivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella

| ii) | muiden osalta kolmivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella. |
| --- | --- |

ii)

muiden osalta kolmivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella.

| — | Saksassa yhteensä 14-18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella. |
| --- | --- |

—

Saksassa yhteensä 14-18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella.

| — | Italiassa yhteensä 13 vuoden koulutus, josta vähintään viisi vuotta on ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka päättyy loppututkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään työharjoittelulla. |
| --- | --- |

—

Italiassa yhteensä 13 vuoden koulutus, josta vähintään viisi vuotta on ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka päättyy loppututkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään työharjoittelulla.

| — | Alankomaissa:






  i) | perämiehen, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) [stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)] ja koneenhoitajan (”diploma motordrijver”) osalta 14 vuoden koulutus, josta vähintään kaksi vuotta suoritetaan ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa ja jota täydennetään kahdentoista kuukauden työelämään tutustumisella |
| --- | --- | --- |

—

Alankomaissa:

i)

perämiehen, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) [stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)] ja koneenhoitajan (”diploma motordrijver”) osalta 14 vuoden koulutus, josta vähintään kaksi vuotta suoritetaan ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa ja jota täydennetään kahdentoista kuukauden työelämään tutustumisella

| ii) | VTS-virkailijan (”VTS-functionaris”) osalta yhteensä vähintään 15 vuoden koulutus, johon sisältyy vähintään kolmen vuoden korkeampi ammatillinen koulutus (”HBO”) tai opistotasoinen ammatillinen koulutus (”MBO”), joita seuraa kansallinen tai alueellinen erikoistumisjakso, johon sisältyy molemmissa tapauksissa vähintään 12 viikkoa teoreettista koulutusta, ja jotka molemmat päättyvät loppututkintoon, |
| --- | --- |

ii)

VTS-virkailijan (”VTS-functionaris”) osalta yhteensä vähintään 15 vuoden koulutus, johon sisältyy vähintään kolmen vuoden korkeampi ammatillinen koulutus (”HBO”) tai opistotasoinen ammatillinen koulutus (”MBO”), joita seuraa kansallinen tai alueellinen erikoistumisjakso, johon sisältyy molemmissa tapauksissa vähintään 12 viikkoa teoreettista koulutusta, ja jotka molemmat päättyvät loppututkintoon,

ja koulutus tunnustetaan kansainvälisen STCW yleissopimuksen (Kansainvälinen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyysasiakirjoja ja vahdinpitoa koskeva vuoden 1978 yleissopimus) mukaiseksi.

b)   Merikalastus

Seuraava koulutus:

Saksassa:

| — | kapteeni, syvänmeren kalastus (”Kapitän BG/Fischerei”) |
| --- | --- |

—

kapteeni, syvänmeren kalastus (”Kapitän BG/Fischerei”)

| — | kapteeni, rannikkokalastus (”Kapitän BLK/Fischerei”) |
| --- | --- |

—

kapteeni, rannikkokalastus (”Kapitän BLK/Fischerei”)

| — | perämies, syvänmeren alus (”Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei”) |
| --- | --- |

—

perämies, syvänmeren alus (”Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei”)

| — | perämies, rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”) |
| --- | --- |

—

perämies, rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”)

Alankomaissa:

| — | perämies/konemestari V (”stuurman werktuigkundige V”) |
| --- | --- |

—

perämies/konemestari V (”stuurman werktuigkundige V”)

| — | konemestari IV, kalastusalus (”werktuigkundige IV visvaart”) |
| --- | --- |

—

konemestari IV, kalastusalus (”werktuigkundige IV visvaart”)

| — | perämies IV, kalastusalus (”stuurman IV visvaart”) |
| --- | --- |

—

perämies IV, kalastusalus (”stuurman IV visvaart”)

| — | perämies/konemestari VI (”stuurman werktuigkundige VI”)
  koulutukseen sisältyy:






  — | Saksassa yhteensä 14-18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella |
| --- | --- | --- |

—

perämies/konemestari VI (”stuurman werktuigkundige VI”)

koulutukseen sisältyy:

—

Saksassa yhteensä 14-18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella

| — | Alankomaissa 13-15 vuoden koulutus, johon sisältyvät vähintään kaksivuotiset opinnot ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa täydennettynä 12 kuukauden työelämään tutustumisella |
| --- | --- |

—

Alankomaissa 13-15 vuoden koulutus, johon sisältyvät vähintään kaksivuotiset opinnot ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa täydennettynä 12 kuukauden työelämään tutustumisella

ja koulutus tunnustetaan Torremolinoksen sopimuksen mukaiseksi (kalastusalusten turvallisuutta koskeva kansainvälinen sopimus vuodelta 1977).

4.   Teknisen alan koulutus

Seuraava koulutus:

Kreikassa:

| — | matkaopas (”ξεναγός”)




  koulutus käsittää yhteensä vähintään 2,5 vuoden opinnot, 1 100 tunnin teoreettiset opinnot Kreikan arkeologiasta, taiteesta ja historiasta (esihistoria, klassillinen kausi, bysantti ja nykypäivä), filologiasta ja maantieteestä sekä muista aiheista, jotka liittyvät Kreikan luonnonja kulttuuriympäristöön, ja 110 päivää retkiä Kreikassa. |
| --- | --- |

—

matkaopas (”ξεναγός”)

koulutus käsittää yhteensä vähintään 2,5 vuoden opinnot, 1 100 tunnin teoreettiset opinnot Kreikan arkeologiasta, taiteesta ja historiasta (esihistoria, klassillinen kausi, bysantti ja nykypäivä), filologiasta ja maantieteestä sekä muista aiheista, jotka liittyvät Kreikan luonnonja kulttuuriympäristöön, ja 110 päivää retkiä Kreikassa.

Italiassa:

| — | rakennusmittaaja (”geometra”) |
| --- | --- |

—

rakennusmittaaja (”geometra”)

| — | maatalousneuvoja (”perito agrario”)
  koulutus käsittää yhteensä vähintään 13 vuoden keskiasteen tekniset opinnot, joihin kuuluu kahdeksan vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen ja sen jälkeen suoritettava viisivuotinen keskiasteen koulutus, joka sisältää kolmivuotisen ammattiin suuntautuvan koulutuksen ja päättyy Technical Baccalaureat -tutkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään:






  i) | rakennusmittaajien osalta joko vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla ammattia harjoittavassa toimistossa tai viiden vuoden työkokemuksella |
| --- | --- | --- |

—

maatalousneuvoja (”perito agrario”)

koulutus käsittää yhteensä vähintään 13 vuoden keskiasteen tekniset opinnot, joihin kuuluu kahdeksan vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen ja sen jälkeen suoritettava viisivuotinen keskiasteen koulutus, joka sisältää kolmivuotisen ammattiin suuntautuvan koulutuksen ja päättyy Technical Baccalaureat -tutkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään:

i)

rakennusmittaajien osalta joko vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla ammattia harjoittavassa toimistossa tai viiden vuoden työkokemuksella

| ii) | tai maatalousneuvojien osalta vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla, |
| --- | --- |

ii)

tai maatalousneuvojien osalta vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla,

jonka jälkeen suoritetaan valtion valvoma tutkinto.

Alankomaissa:

| — | oikeudenpalvelija (”gerechtsdeurwaarder”) |
| --- | --- |

—

oikeudenpalvelija (”gerechtsdeurwaarder”)

| — | hammasproteesien tekijä (”tandprotheticus”)
  koulutus käsittää:






  i) | oikeudenpalvelijan (”gerechtsdeurwaarder”) osalta yhteensä 19 vuoden koulutuksen, joka sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan kahdeksan vuoden keskiasteen koulutuksen, johon kuuluu nelivuotinen, valtion valvomaan tutkintoon päättyvä tekninen koulutus ja jota täydennetään kolmivuotisella ammatin harjoittamiseen suuntautuvalla teoreettisella ja käytännön koulutuksella |
| --- | --- | --- |

—

hammasproteesien tekijä (”tandprotheticus”)

koulutus käsittää:

i)

oikeudenpalvelijan (”gerechtsdeurwaarder”) osalta yhteensä 19 vuoden koulutuksen, joka sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan kahdeksan vuoden keskiasteen koulutuksen, johon kuuluu nelivuotinen, valtion valvomaan tutkintoon päättyvä tekninen koulutus ja jota täydennetään kolmivuotisella ammatin harjoittamiseen suuntautuvalla teoreettisella ja käytännön koulutuksella

| ii) | hammasproteesien tekijän (”tandprotheticus”) osalta yhteensä vähintään 15 vuoden kokopäiväisen koulutuksen ja kolmen vuoden osapäiväisen koulutuksen, jotka sisältävät kahdeksan vuotta kestävän peruskoulutuksen, neljä vuotta kestävän yleissivistävän keskiasteen koulutuksen, kolmen vuoden ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu teoreettinen ja käytännön koulutus hammasteknikkona ja jota täydennetään kolmen vuoden osapäiväisellä hammasproteesien tekijän koulutuksella, joka päättyy loppututkintoon. |
| --- | --- |

ii)

hammasproteesien tekijän (”tandprotheticus”) osalta yhteensä vähintään 15 vuoden kokopäiväisen koulutuksen ja kolmen vuoden osapäiväisen koulutuksen, jotka sisältävät kahdeksan vuotta kestävän peruskoulutuksen, neljä vuotta kestävän yleissivistävän keskiasteen koulutuksen, kolmen vuoden ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu teoreettinen ja käytännön koulutus hammasteknikkona ja jota täydennetään kolmen vuoden osapäiväisellä hammasproteesien tekijän koulutuksella, joka päättyy loppututkintoon.

Itävallassa:

| — | metsänhoitaja (”Förster”) |
| --- | --- |

—

metsänhoitaja (”Förster”)

| — | tekninen neuvoja (”Technisches Büro”) |
| --- | --- |

—

tekninen neuvoja (”Technisches Büro”)

| — | työvoimanvuokraaja (”UEberlassung von Arbeitskraeften - Arbeitsleihe”) |
| --- | --- |

—

työvoimanvuokraaja (”UEberlassung von Arbeitskraeften - Arbeitsleihe”)

| — | työnvälittäjä (”Arbeitsvermittlung”) |
| --- | --- |

—

työnvälittäjä (”Arbeitsvermittlung”)

| — | sijoitusneuvoja (”Vermoegensberater”) |
| --- | --- |

—

sijoitusneuvoja (”Vermoegensberater”)

| — | yksityisetsivä (”Berufsdetektiv”) |
| --- | --- |

—

yksityisetsivä (”Berufsdetektiv”)

| — | turvallisuusvalvoja (”Bewachungsgewerbe”) |
| --- | --- |

—

turvallisuusvalvoja (”Bewachungsgewerbe”)

| — | kiinteistönvälittäjä (”Immobilienmakler”) |
| --- | --- |

—

kiinteistönvälittäjä (”Immobilienmakler”)

| — | kiinteistönhoitaja (”Immobilienverwalter”) |
| --- | --- |

—

kiinteistönhoitaja (”Immobilienverwalter”)

| — | mainos- ja myynninedistämisasiamies (”Werbeagentur”) |
| --- | --- |

—

mainos- ja myynninedistämisasiamies (”Werbeagentur”)

| — | rakennuttaja, urakoitsija (”Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”) |
| --- | --- |

—

rakennuttaja, urakoitsija (”Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”)

| — | saatavien perintäasiamies (”Inkassoinstitut”)
  koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta ja se sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan vähintään viiden vuoden teknisen tai kaupallisen keskiasteen koulutuksen, joka päättyy tekniseen tai kaupalliseen tutkintoon ja jota täydennetään vähintään kaksivuotisella koulutuksella ja harjoittelulla työpaikalla, ja päättyy ammattitutkintoon. |
| --- | --- |

—

saatavien perintäasiamies (”Inkassoinstitut”)

koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta ja se sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan vähintään viiden vuoden teknisen tai kaupallisen keskiasteen koulutuksen, joka päättyy tekniseen tai kaupalliseen tutkintoon ja jota täydennetään vähintään kaksivuotisella koulutuksella ja harjoittelulla työpaikalla, ja päättyy ammattitutkintoon.

| — | vakuutusneuvoja (”Berater in Versicherungsangelegenheiten”)
  koulutus kestää 15 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen kuusivuotinen koulutus, joka käsittää kolme vuotta oppisopimuskoulutusta ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson ja päättyy loppututkintoon. |
| --- | --- |

—

vakuutusneuvoja (”Berater in Versicherungsangelegenheiten”)

koulutus kestää 15 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen kuusivuotinen koulutus, joka käsittää kolme vuotta oppisopimuskoulutusta ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson ja päättyy loppututkintoon.

| — | rakennusmestari/suunnittelu ja tekniset laskelmat (”Planender Baumeister”) |
| --- | --- |

—

rakennusmestari/suunnittelu ja tekniset laskelmat (”Planender Baumeister”)

| — | puuseppä/suunnittelu ja tekniset laskelmat (”Planender Zimmermeister”)
  koulutus kestää yhteensä vähintään 18 vuotta ja se sisältää vähintään yhdeksän vuotta kestävän ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu neljän vuoden keskiasteen tekninen koulutus ja viisi vuotta ammatillista harjoittelua ja koulutusta ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita, siltä osin kuin kyseinen koulutus koskee oikeutta suunnitella rakennuksia ja suorittaa teknisiä laskelmia sekä rakennustyön valvontaa (”Maria Teresian erivapaus”). |
| --- | --- |

—

puuseppä/suunnittelu ja tekniset laskelmat (”Planender Zimmermeister”)

koulutus kestää yhteensä vähintään 18 vuotta ja se sisältää vähintään yhdeksän vuotta kestävän ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu neljän vuoden keskiasteen tekninen koulutus ja viisi vuotta ammatillista harjoittelua ja koulutusta ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita, siltä osin kuin kyseinen koulutus koskee oikeutta suunnitella rakennuksia ja suorittaa teknisiä laskelmia sekä rakennustyön valvontaa (”Maria Teresian erivapaus”).

5.   Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettu ”National Vocational Qualifications” (kansalliset ammatilliset kelpoisuusehdot) tai ”Scottish Vocational Qualifications” (Skotlannissa sovellettavat ammatilliset kelpoisuusehdot)- järjestelmien mukainen koulutus:

| — | kaivossähköinsinööri (”mine electrical engineer”) |
| --- | --- |

—

kaivossähköinsinööri (”mine electrical engineer”)

| — | kaivoskoneinsinööri (”mine mechanical engineer”) |
| --- | --- |

—

kaivoskoneinsinööri (”mine mechanical engineer”)

| — | hammasterapeutti (”dental therapist”) |
| --- | --- |

—

hammasterapeutti (”dental therapist”)

| — | hammashuoltaja (”dental hygienist”) |
| --- | --- |

—

hammashuoltaja (”dental hygienist”)

| — | silmäoptikko (”dispensing optician”) |
| --- | --- |

—

silmäoptikko (”dispensing optician”)

| — | kaivoksen turvallisuudesta vastaava henkilö (”mine deputy”) |
| --- | --- |

—

kaivoksen turvallisuudesta vastaava henkilö (”mine deputy”)

| — | sosiaalialan työntekijä - toimeentulotuki (”insolvency practitioner”) |
| --- | --- |

—

sosiaalialan työntekijä - toimeentulotuki (”insolvency practitioner”)

| — | laillistettu notaari - omaisuuden luovutus (”licensed conveyancer”) |
| --- | --- |

—

laillistettu notaari - omaisuuden luovutus (”licensed conveyancer”)

| — | yliperämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”first mate - freight/passenger ships - unrestricted”) |
| --- | --- |

—

yliperämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”first mate - freight/passenger ships - unrestricted”)

| — | ensimmäinen perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”second mate - freight/passenger ships - unrestricted”) |
| --- | --- |

—

ensimmäinen perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”second mate - freight/passenger ships - unrestricted”)

| — | toinen perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”third mate - freight passenger ships - unrestricted”) |
| --- | --- |

—

toinen perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”third mate - freight passenger ships - unrestricted”)

| — | perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”deck officer - freight/passenger ships - unrestricted”) |
| --- | --- |

—

perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta (”deck officer - freight/passenger ships - unrestricted”)

| — | konemestari - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoittamaton kaupankäyntialue (”engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area”) |
| --- | --- |

—

konemestari - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoittamaton kaupankäyntialue (”engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area”)

| — | hyväksytty jätehuoltoalan tekninen työntekijä (”certified technically competent person in waste management”) |
| --- | --- |

—

hyväksytty jätehuoltoalan tekninen työntekijä (”certified technically competent person in waste management”)

koulutus antaa kelpoisuuden, joka on hyväksytty ”National Vocational Qualifications, (NVQ)” (kansallisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmässä tai joka on hyväksytty Skotlannissa ”Scottish Vocational Qualifications” (skotlantilaisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmässä, ja joka kuuluu Yhdistyneen kuningaskunnan ”National Framework of Vocational Qualifications” -järjestelmän (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallisen järjestelmän) tasoille 3 ja 4.

Nämä tasot määritellään seuraavasti:

| — | Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta. |
| --- | --- |

—

Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta.

| — | Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja resurssien jakaminen. |
| --- | --- |

—

Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja resurssien jakaminen.

---

(1)  Ammattinimike ”Krankengymnast(in)” on korvattu 1 päivästä kesäkuuta 1994 alkaen nimikkeellä ”Physiotherapeut(in)”. Tämän ammatin harjoittajat, jotka ovat saaneet tutkintotodistuksen ennen kyseistä päivää, voivat halutessaan käyttää edelleen nimikettä ”Krankengymnast(in)”

LIITE III

Luettelo 14 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetusta säännellystä koulutuksesta

Yhdistyneessä kuningaskunnassa:

Säännellyt koulutusalat, jotka antavat ”National Council for Vocational Qualifications” -toimielimen (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallinen neuvosto) hyväksymän ”National Vocational Qualifications”, (NVQ) (kansallisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmän mukaisen kelpoisuuden tai Skotlannissa ”Scottish Vocational Qualifications” (Skotlannissa sovellettavien ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmän mukaisen kelpoisuuden, ja jotka kuuluvat Yhdistyneen kuningaskunnan ”National Framework of Vocational Qualifications” -järjestelmän (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallisen järjestelmän) tasoille 3 ja 4.

Nämä tasot määritellään seuraavasti:

| — | Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta |
| --- | --- |

—

Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta

| — | Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja resurssien jakaminen. |
| --- | --- |

—

Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja resurssien jakaminen.

Saksassa:

Seuraavat säännellyt koulutusalat:

Säännellyt koulutusalat, jotka valmistavat teknisen apulaisen [technische(r)/Assistent(in)], kaupallisen avustajan [kaufmännische(r)/Assistent(in)] ja sosiaalialan ammatteihin (”soziale Berufe”) sekä valtion hyväksymän puhetaidon opettajan ammattiin [staatlich geprüfter Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)], joiden kesto on yhteensä 13 vuotta ja jotka edellyttävät keskiasteen opintojen (”mittlerer Bildungsabschluss”) suorittamista hyväksytysti ja jotka sisältävät:

| i) | joko vähintään kolme vuotta (1) erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla, |
| --- | --- |

i)

joko vähintään kolme vuotta (1) erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla,

| ii) | tai vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa, |
| --- | --- |

ii)

tai vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa,

| iii) | tai vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa. |
| --- | --- |

iii)

tai vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa.

Säännellyt koulutusalat valtion hyväksymän teknikon [staatlich geprüfte(r) Techniker(in)], kaupallisen alan [Betriebswirt(in)], suunnittelijan [Gestalter(in)] ja perheasian hoitajan [Familienpfleger(in)] ammattiin, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät oppivelvollisuuden tai vastaavan koulutuksen suorittamista hyväksytysti (vähimmäiskesto yhdeksän vuotta) ja vähintään kolme vuotta kestävän ammattikoulun (”Berufsschule”) suorittamista, ja jotka sisältävät vähintään kahden vuoden ammattikokemuksen jälkeen vähintään kahden vuoden ajan kokopäiväistä koulutusta tai vastaavan pituisen osapäiväkoulutuksen.

Säännellyt koulutusalat ja säännellyt jatkokoulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät oppivelvollisuuden (vähimmäiskesto yhdeksän vuotta) tai ammatillisen koulutuksen (yleensä kolme vuotta) suorittamista hyväksytysti ja jotka sisältävät yleensä vähintään kaksi vuotta ammattikokemusta (useimmissa tapauksissa kolme vuotta) ja tutkinnon jatkokoulutuksen osana, jonka valmistelemiseksi suoritetaan yleensä täydentävää koulutusta joko samanaikaisesti ammattikokemuksen kanssa (vähintään 1 000 tuntia) tai päätoimisesti (vähintään vuosi).

Saksan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä tarkoitetuista koulutusaloista.

Alankomaissa:

| — | Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden yleissivistävän keskiasteen koulutuksen (”MAVO”) tai keskiasteen ammatillisen koulutuksen (”VBO”) tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen suorittamista hyväksytysti ja jotka edellyttävät loppututkintoon päättyviä kolmi- tai nelivuotisia opintoja opistotasoista ammatillista koulutusta antavassa oppilaitoksessa (”MBO”). |
| --- | --- |

—

Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden yleissivistävän keskiasteen koulutuksen (”MAVO”) tai keskiasteen ammatillisen koulutuksen (”VBO”) tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen suorittamista hyväksytysti ja jotka edellyttävät loppututkintoon päättyviä kolmi- tai nelivuotisia opintoja opistotasoista ammatillista koulutusta antavassa oppilaitoksessa (”MBO”).

| — | Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden keskiasteen ammatillisen koulutuksen (”VBO”) tai korkeamman tasoisen yleissivistävän ylemmän keskiasteen koulutuksen suorittamista hyväksytysti ja jotka edellyttävät oppisopimusjärjestelmässä vähintään neljän vuoden ammatillista koulutusta, johon kuuluu vähintään yksi päivä teoreettista koulutusta oppilaitoksessa viikoittain ja muina päivinä käytännön koulutusta koulutuskeskuksessa tai yrityksessä ja joka päättyy toisen tai kolmannen tason tutkintoon. |
| --- | --- |

—

Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden keskiasteen ammatillisen koulutuksen (”VBO”) tai korkeamman tasoisen yleissivistävän ylemmän keskiasteen koulutuksen suorittamista hyväksytysti ja jotka edellyttävät oppisopimusjärjestelmässä vähintään neljän vuoden ammatillista koulutusta, johon kuuluu vähintään yksi päivä teoreettista koulutusta oppilaitoksessa viikoittain ja muina päivinä käytännön koulutusta koulutuskeskuksessa tai yrityksessä ja joka päättyy toisen tai kolmannen tason tutkintoon.

Alankomaiden viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä tarkoitetuista koulutusaloista.

Itävallassa:

| — | Koulutusalat opistotasoista ammatillista koulutusta antavissa oppilaitoksissa (”Berufsbildende Höhere Schulen”) ja opistotasoista maa- ja metsätalousalan koulutusta antavissa oppilaitoksissa (”Höhere Landund Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), mukaan luettuna erityismuodot (”einschließlich der Sonderformen”), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä. |
| --- | --- |

—

Koulutusalat opistotasoista ammatillista koulutusta antavissa oppilaitoksissa (”Berufsbildende Höhere Schulen”) ja opistotasoista maa- ja metsätalousalan koulutusta antavissa oppilaitoksissa (”Höhere Landund Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), mukaan luettuna erityismuodot (”einschließlich der Sonderformen”), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.

Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta ja niihin sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka päättyy loppututkintoon, jonka suorittaminen hyväksytysti on osoitus ammattipätevyydestä.

| — | Koulutusalat mestarikouluissa (”Meisterschulen”), mestariluokilla (”Meisterklassen”), teollisissa mestarikouluissa (”Werkmeisterschulen”) tai rakennusalan kouluissa (”Bauhandwerkerschulen”), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä. |
| --- | --- |

—

Koulutusalat mestarikouluissa (”Meisterschulen”), mestariluokilla (”Meisterklassen”), teollisissa mestarikouluissa (”Werkmeisterschulen”) tai rakennusalan kouluissa (”Bauhandwerkerschulen”), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.

Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta, ja niihin kuuluu yhdeksän vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen, jota seuraa joko vähintään kolme vuotta ammatillista koulutusta erikoisoppilaitoksessa tai vähintään kolme vuotta koulutusta yrityksessä ja samanaikaisesti ammatillisessa oppilaitoksessa (”Berufsschule”), jotka molemmat päättyvät loppututkintoon ja joita täydennetään suorittamalla hyväksytysti vähintään yhden vuoden koulutus mestarikouluissa (”Meisterschulen”), mestariluokilla (”Meisterklassen”), teollisissa mestarikouluissa (”Werkmeisterschulen”) tai rakennusalan kouluissa (”Bauhandwerkerschulen”). Useimmissa tapauksissa kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta, ja siihen kuuluvat työelämään tutustumisjaksot, jotka joko edeltävät koulutusta näissä oppilaitoksissa tai joiden yhteydessä osallistutaan koulutukseen osa-aikaisesti (vähintään 960 tuntia).

Itävallan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä tarkoitetuista koulutusaloista.

---

(1)  Kolmen vuoden vähimmäiskestoa voidaan alentaa kahteen vuoteen, jos asianomaisella henkilöllä on kelpoisuus, joka on välttämätön yliopistoon pääsemiseksi (”Abitur”), eli kolmetoista vuotta aiempaa koulutusta, tai ”Fachhochschule”- kouluun pääsemiseksi (”Fachhochschulreife”), eli kaksitoista vuotta aiempaa koulutusta.

LIITE IV

21 ja 22 artiklassa tarkoitettuihin ammattikokemusluokkiin liittyvät toiminnot

Luettelo I

Direktiiviin 64/427/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 69/77/ETY, sekä direktiiveihin 68/366/ETY, 75/368/ETY, 75/369/ETY, 82/470/ETY ja 82/489/ETY sisältyvät pääryhmät

1

Direktiivi 64/427/ETY

(Sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta annettu direktiivi 64/429/ETY)

NICE-luokitus (vastaa ISIC-pääryhmiä 23-40)

| Pääryhmä 23 | Tekstiilien valmistus |
| --- | --- |
| | 232 | Villapohjaisten tekstiilien jalostus |
| | 233 | Puuvillapohjaisten tekstiilien jalostus |
| | 234 | Silkkipohjaisten tekstiilien jalostus |
| | 235 | Pellava- ja hamppupohjaisten tekstiilien jalostus |
| | 236 | Muiden tekstiilikuitujen jalostus (juutti, vulkaanikuidut jne.), köysien valmistus |
| | 237 | Trikooneulosten valmistus |
| | 238 | Tekstiilien viimeistely |
| | 239 | Muu tekstiilituotteiden valmistus |
| Pääryhmä 24 | Jalkineiden, vaatteiden ja vuodevaatteiden valmistus |
| | 241 | Jalkineiden mekaaninen valmistus (lukuun ottamatta kumi- ja puujalkineita) |
| | 242 | Jalkineiden valmistus käsityönä ja niiden korjaaminen |
| | 243 | Vaatteiden valmistus (lukuun ottamatta turkiksia) |
| | 244 | Patjojen ja vuodevaatteiden valmistus |
| | 245 | Turkistuotteiden valmistus |
| Pääryhmä 25 | Puu- ja korkkituotteiden valmistus (ei kuitenkaan huonekalujen valmistus puusta) |
| | 251 | Puun sahaus ja teollinen käsittely |
| | 252 | Puolivalmisteiden valmistus puusta |
| | 253 | Palkit, puusepäntuotteet, parketit (sarjavalmistus) |
| | 254 | Puupakkausten valmistus |
| | 255 | Muiden puutuotteiden valmistus (ei kuitenkaan huonekalujen valmistus) |
| | 259 | Olki-, korkki-, kori- ja punostuotteiden valmistus; harjojen valmistus |
| Pääryhmä 26 | 260 | Huonekalujen valmistus puusta |
| Pääryhmä 27 | Paperin ja paperituotteiden valmistus |
| | 271 | Massan, paperin ja kartongin valmistus |
| | 272 | Paperin ja kartongin jalostus, tuotteiden valmistus massasta |
| Pääryhmä 28 | 280 | Kustantaminen, painaminen ja niihin liittyvät teollisuusalat |
| Pääryhmä 29 | Nahan ja nahkatuotteiden valmistus |
| | 291 | Parkitseminen |
| | 292 | Nahka- ja keinonahkatuotteiden valmistus |
| ex pääryhmä 30 | Kumin ja muovin, tekokuitujen ja tärkkelystuotteiden valmistus |
| | 301 | Kumin ja asbestin jalostus |
| | 302 | Muovin jalostus |
| | 303 | Tekokuitujen valmistus |
| ex pääryhmä 31 | Kemianteollisuus |
| | 311 | Peruskemikaalien valmistus ja enemmän tai vähemmän jalostettujen kemikaalien valmistus |
| | 312 | Teollisuus- ja maatalouskemikaalien erikoisvalmistus (mukaan luettuna ISIC-ryhmään 312 sisältyvä kasvis- tai eläinperäisten teollisuusrasvojen ja -öljyjen valmistus) |
| | 313 | Kotitalous- ja toimistokemikaalien erikoisvalmistus [ei kuitenkaan lääkkeiden ja farmaseuttisten tuotteiden valmistus (ex ISIC-ryhmä 319)] |
| Pääryhmä 32 | 320 | Öljytuotteiden valmistus |
| Pääryhmä 33 | Ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus |
| | 331 | Rakennuskeramiikan valmistus |
| | 332 | Lasin valmistus |
| | 333 | Kivitavaran, posliinin, fajanssin ja tulenkestävien tuotteiden valmistus |
| | 334 | Sementin, kalkin ja kipsin valmistus |
| | 335 | Betoni- ja sementti- ja kipsituotteiden valmistus rakennustarkoituksiin |
| | 339 | Kivituotteiden ja ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus |
| Pääryhmä 34 | Rautametallien ja muiden kuin rautametallien tuotanto ja alkujalostus |
| | 341 | Terästeollisuus (EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti, mukaan luettuna integroidut terästeollisuuskoksaamot) |
| | 342 | Teräsputkien valmistus |
| | 343 | Langanveto, vetäminen, vanneteräksen valssaus, kylmämuovaus |
| | 344 | Muiden kuin rautametallien tuotanto ja alkujalostus |
| | 345 | Rautametallien ja muiden kuin rautametallien valu |
| Pääryhmä 35 | Metallituotteiden valmistus (ei kuitenkaan koneiden ja kuljetusvälineiden valmistus) |
| | 351 | Metallin takominen, puristaminen, muottiin takominen ja meistäminen |
| | 352 | Metallin jatkojalostus, työstö ja päällystäminen |
| | 353 | Metallirakenteiden valmistus |
| | 354 | Kattiloiden, säiliöiden ja muiden peltituotteiden valmistus |
| | 355 | Työkalujen ja täysvalmisteiden valmistus metallista sähkötarvikkeita lukuun ottamatta |
| | 359 | Koneteollisuuteen liittyvät toiminnat |
| Pääryhmä 36 | Muiden kuin sähkölaitteiden valmistus |
| | 361 | Maatalouskoneiden ja -traktorien valmistus |
| | 362 | Konttorikoneiden valmistus |
| | 363 | Metallien työstökoneiden, työkalujen ja konetyövälineiden valmistus |
| | 364 | Tekstiilikoneiden ja niiden tarvikkeiden valmistus, ompelukoneiden valmistus |
| | 365 | Koneiden ja laitteiden valmistus elintarvike- ja kemianteollisuudelle ja niihin liittyvien alojen teollisuudelle |
| | 366 | Laitteiden valmistus kaivoksiin, terästeollisuuteen ja valimoihin, maa- ja vesirakentamiseen sekä rakennustyöhön; nosto- ja käsittelylaitteiden valmistus |
| | 367 | Siirtolaitteiden valmistus |
| | 368 | Muiden erikoislaitteiden valmistus |
| | 369 | Muiden ei-sähköisten koneiden ja laitteiden valmistus |
| Pääryhmä 37 | Sähköisten koneiden ja tarvikkeiden valmistus |
| | 371 | Sähköjohtojen ja -kaapelien valmistus |
| | 372 | Sähköisten voimakoneiden (moottorien, generaattorien, muuntajien, katkaisimien, teollisuuden laitteistojen jne.) valmistus |
| | 373 | Sähköisten käyttölaitteiden valmistus |
| | 374 | Televiestintälaitteiden, laskimien, mittauslaitteiden ja lääkintälaitteiden valmistus |
| | 375 | Sähkölaitteiden, radioiden, televisioiden sekä äänentallennus- ja -toistolaitteiden valmistus |
| | 376 | Sähköisten kodinkoneiden valmistus |
| | 377 | Lamppujen ja valaistuslaitteiden valmistus |
| | 378 | Paristojen ja akkujen valmistus |
| | 379 | Korjaus, kokoonpano ja tekninen asennustyö (sähkölaitteiden asennus) |
| ex pääryhmä 38 | Kulkuneuvojen valmistus |
| | 383 | Moottoriajoneuvojen ja niiden varaosien valmistus |
| | 384 | Itsenäiset moottoriajoneuvojen, moottoripyörien ja polkupyörien korjaamot |
| | 385 | Moottoripyörien, polkupyörien ja niiden varaosien valmistus |
| | 389 | Muualle luokittelemattomien kulkuneuvojen valmistus |
| | Pääryhmä 39 | Muu valmistus |
| | 391 | Tarkkuus-, mittaus- ja tarkkailulaitteiden valmistus |
| | 392 | Lääkintä- ja kirurgisten välineiden sekä ortopediavälineiden (ei kuitenkaan ortopedisten jalkineiden) valmistus |
| | 393 | Optiikka- ja valokuvausvälineiden valmistus |
| | 394 | Kellojen valmistus ja korjaus |
| | 395 | Jalokivikorujen ja muiden kultasepäntuotteiden valmistus sekä jalokivien hionta |
| | 396 | Soitinten valmistus ja korjaus |
| | 397 | Pelien, leikkikalujen ja urheiluvälineiden valmistus |
| | 399 | Muu valmistus |
| Pääryhmä 40 | Rakennustyö sekä maa- ja vesirakentaminen |
| | 400 | Rakennustyö sekä maa- ja vesirakentaminen (ei erikoisalojen), purku |
| | 401 | Talojen rakentaminen (asuinrakennukset ja muut) |
| | 402 | Maa- ja vesirakentaminen: teiden, siltojen, rautateiden jne. rakentaminen |
| | 403 | Rakennusasennus |
| | 404 | Kunnostaminen |

Pääryhmä 23

Tekstiilien valmistus

232

Villapohjaisten tekstiilien jalostus

233

Puuvillapohjaisten tekstiilien jalostus

234

Silkkipohjaisten tekstiilien jalostus

235

Pellava- ja hamppupohjaisten tekstiilien jalostus

236

Muiden tekstiilikuitujen jalostus (juutti, vulkaanikuidut jne.), köysien valmistus

237

Trikooneulosten valmistus

238

Tekstiilien viimeistely

239

Muu tekstiilituotteiden valmistus

Pääryhmä 24

Jalkineiden, vaatteiden ja vuodevaatteiden valmistus

241

Jalkineiden mekaaninen valmistus (lukuun ottamatta kumi- ja puujalkineita)

242

Jalkineiden valmistus käsityönä ja niiden korjaaminen

243

Vaatteiden valmistus (lukuun ottamatta turkiksia)

244

Patjojen ja vuodevaatteiden valmistus

245

Turkistuotteiden valmistus

Pääryhmä 25

Puu- ja korkkituotteiden valmistus (ei kuitenkaan huonekalujen valmistus puusta)

251

Puun sahaus ja teollinen käsittely

252

Puolivalmisteiden valmistus puusta

253

Palkit, puusepäntuotteet, parketit (sarjavalmistus)

254

Puupakkausten valmistus

255

Muiden puutuotteiden valmistus (ei kuitenkaan huonekalujen valmistus)

259

Olki-, korkki-, kori- ja punostuotteiden valmistus; harjojen valmistus

Pääryhmä 26

260

Huonekalujen valmistus puusta

Pääryhmä 27

Paperin ja paperituotteiden valmistus

271

Massan, paperin ja kartongin valmistus

272

Paperin ja kartongin jalostus, tuotteiden valmistus massasta

Pääryhmä 28

280

Kustantaminen, painaminen ja niihin liittyvät teollisuusalat

Pääryhmä 29

Nahan ja nahkatuotteiden valmistus

291

Parkitseminen

292

Nahka- ja keinonahkatuotteiden valmistus

ex pääryhmä 30

Kumin ja muovin, tekokuitujen ja tärkkelystuotteiden valmistus

301

Kumin ja asbestin jalostus

302

Muovin jalostus

303

Tekokuitujen valmistus

ex pääryhmä 31

Kemianteollisuus

311

Peruskemikaalien valmistus ja enemmän tai vähemmän jalostettujen kemikaalien valmistus

312

Teollisuus- ja maatalouskemikaalien erikoisvalmistus (mukaan luettuna ISIC-ryhmään 312 sisältyvä kasvis- tai eläinperäisten teollisuusrasvojen ja -öljyjen valmistus)

313

Kotitalous- ja toimistokemikaalien erikoisvalmistus [ei kuitenkaan lääkkeiden ja farmaseuttisten tuotteiden valmistus (ex ISIC-ryhmä 319)]

Pääryhmä 32

320

Öljytuotteiden valmistus

Pääryhmä 33

Ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus

331

Rakennuskeramiikan valmistus

332

Lasin valmistus

333

Kivitavaran, posliinin, fajanssin ja tulenkestävien tuotteiden valmistus

334

Sementin, kalkin ja kipsin valmistus

335

Betoni- ja sementti- ja kipsituotteiden valmistus rakennustarkoituksiin

339

Kivituotteiden ja ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus

Pääryhmä 34

Rautametallien ja muiden kuin rautametallien tuotanto ja alkujalostus

341

Terästeollisuus (EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti, mukaan luettuna integroidut terästeollisuuskoksaamot)

342

Teräsputkien valmistus

343

Langanveto, vetäminen, vanneteräksen valssaus, kylmämuovaus

344

Muiden kuin rautametallien tuotanto ja alkujalostus

345

Rautametallien ja muiden kuin rautametallien valu

Pääryhmä 35

Metallituotteiden valmistus (ei kuitenkaan koneiden ja kuljetusvälineiden valmistus)

351

Metallin takominen, puristaminen, muottiin takominen ja meistäminen

352

Metallin jatkojalostus, työstö ja päällystäminen

353

Metallirakenteiden valmistus

354

Kattiloiden, säiliöiden ja muiden peltituotteiden valmistus

355

Työkalujen ja täysvalmisteiden valmistus metallista sähkötarvikkeita lukuun ottamatta

359

Koneteollisuuteen liittyvät toiminnat

Pääryhmä 36

Muiden kuin sähkölaitteiden valmistus

361

Maatalouskoneiden ja -traktorien valmistus

362

Konttorikoneiden valmistus

363

Metallien työstökoneiden, työkalujen ja konetyövälineiden valmistus

364

Tekstiilikoneiden ja niiden tarvikkeiden valmistus, ompelukoneiden valmistus

365

Koneiden ja laitteiden valmistus elintarvike- ja kemianteollisuudelle ja niihin liittyvien alojen teollisuudelle

366

Laitteiden valmistus kaivoksiin, terästeollisuuteen ja valimoihin, maa- ja vesirakentamiseen sekä rakennustyöhön; nosto- ja käsittelylaitteiden valmistus

367

Siirtolaitteiden valmistus

368

Muiden erikoislaitteiden valmistus

369

Muiden ei-sähköisten koneiden ja laitteiden valmistus

Pääryhmä 37

Sähköisten koneiden ja tarvikkeiden valmistus

371

Sähköjohtojen ja -kaapelien valmistus

372

Sähköisten voimakoneiden (moottorien, generaattorien, muuntajien, katkaisimien, teollisuuden laitteistojen jne.) valmistus

373

Sähköisten käyttölaitteiden valmistus

374

Televiestintälaitteiden, laskimien, mittauslaitteiden ja lääkintälaitteiden valmistus

375

Sähkölaitteiden, radioiden, televisioiden sekä äänentallennus- ja -toistolaitteiden valmistus

376

Sähköisten kodinkoneiden valmistus

377

Lamppujen ja valaistuslaitteiden valmistus

378

Paristojen ja akkujen valmistus

379

Korjaus, kokoonpano ja tekninen asennustyö (sähkölaitteiden asennus)

ex pääryhmä 38

Kulkuneuvojen valmistus

383

Moottoriajoneuvojen ja niiden varaosien valmistus

384

Itsenäiset moottoriajoneuvojen, moottoripyörien ja polkupyörien korjaamot

385

Moottoripyörien, polkupyörien ja niiden varaosien valmistus

389

Muualle luokittelemattomien kulkuneuvojen valmistus

Pääryhmä 39

Muu valmistus

391

Tarkkuus-, mittaus- ja tarkkailulaitteiden valmistus

392

Lääkintä- ja kirurgisten välineiden sekä ortopediavälineiden (ei kuitenkaan ortopedisten jalkineiden) valmistus

393

Optiikka- ja valokuvausvälineiden valmistus

394

Kellojen valmistus ja korjaus

395

Jalokivikorujen ja muiden kultasepäntuotteiden valmistus sekä jalokivien hionta

396

Soitinten valmistus ja korjaus

397

Pelien, leikkikalujen ja urheiluvälineiden valmistus

399

Muu valmistus

Pääryhmä 40

Rakennustyö sekä maa- ja vesirakentaminen

400

Rakennustyö sekä maa- ja vesirakentaminen (ei erikoisalojen), purku

401

Talojen rakentaminen (asuinrakennukset ja muut)

402

Maa- ja vesirakentaminen: teiden, siltojen, rautateiden jne. rakentaminen

403

Rakennusasennus

404

Kunnostaminen

2

Direktiivi 68/366/ETY

(Sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta annettu direktiivi 68/365/ETY)

NICE-luokitus

| Pääryhmä 20A | 200 | Kasvi- ja eläinöljyjen ja -rasvojen valmistus |
| --- | --- | --- |
| Pääryhmä 20B | Elintarviketeollisuus (lukuun ottamatta juomien valmistusta) |
| | 201 | Teurastus, lihanjalostus ja lihan säilöntä |
| | 202 | Meijerituotteiden valmistus |
| | 203 | Hedelmien ja vihannesten säilöntä |
| | 204 | Kalan ja muiden merestä saatavien tuotteiden säilöntä |
| | 205 | Myllytuotteiden valmistus |
| | 206 | Leipomotuotteiden, mukaan luettuna korppujen ja keksien valmistus |
| | 207 | Sokerin valmistus |
| | 208 | Kaakaon, suklaan ja makeisten valmistus |
| | 209 | Muiden elintarvikkeiden valmistus |
| Pääryhmä 21 | Juomateollisuus |
| | 211 | Etyylialkoholin valmistus käymisteitse, hiivan ja tislattujen alkoholijuomien valmistus |
| | 212 | Viinien ja muiden samankaltaisten ei-mallasjuomien valmistus |
| | 213 | Oluen ja maltaiden valmistus |
| | 214 | Terveysjuomien ja hiilihapollisten kivennäisvesien valmistus |
| ex 30 | Kumin ja muovin, tekokuitujen sekä tärkkelystuotteiden valmistus |
| | 304 | Tärkkelystuotteiden valmistus |

Pääryhmä 20A

200

Kasvi- ja eläinöljyjen ja -rasvojen valmistus

Pääryhmä 20B

Elintarviketeollisuus (lukuun ottamatta juomien valmistusta)

201

Teurastus, lihanjalostus ja lihan säilöntä

202

Meijerituotteiden valmistus

203

Hedelmien ja vihannesten säilöntä

204

Kalan ja muiden merestä saatavien tuotteiden säilöntä

205

Myllytuotteiden valmistus

206

Leipomotuotteiden, mukaan luettuna korppujen ja keksien valmistus

207

Sokerin valmistus

208

Kaakaon, suklaan ja makeisten valmistus

209

Muiden elintarvikkeiden valmistus

Pääryhmä 21

Juomateollisuus

211

Etyylialkoholin valmistus käymisteitse, hiivan ja tislattujen alkoholijuomien valmistus

212

Viinien ja muiden samankaltaisten ei-mallasjuomien valmistus

213

Oluen ja maltaiden valmistus

214

Terveysjuomien ja hiilihapollisten kivennäisvesien valmistus

ex 30

Kumin ja muovin, tekokuitujen sekä tärkkelystuotteiden valmistus

304

Tärkkelystuotteiden valmistus

3

Direktiivi 75/368/ETY (5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toiminta)

ISIC-luokitus

| ex 04 | Kalastus |
| --- | --- |
| | 043 | Sisävesikalastus |
| ex 38 | Kulkuneuvojen valmistus |
| | 381 | Laivojen valmistus ja korjaus |
| | 382 | Rautatiekaluston valmistus |
| | 386 | Lentokoneiden valmistus (mukaan luettuna avaruuskaluston valmistus) |

ex 04

Kalastus

043

Sisävesikalastus

ex 38

Kulkuneuvojen valmistus

381

Laivojen valmistus ja korjaus

382

Rautatiekaluston valmistus

386

Lentokoneiden valmistus (mukaan luettuna avaruuskaluston valmistus)

| ex 71 | Seuraaviin ryhmiin kuuluva liikennettä palveleva toiminta ja muu kuin liikennetoiminta |
| --- | --- |
| | ex 711 | Makuu- ja ravintolavaunupalvelut; rautatiekaluston huolto korjaamoilla; vaunujen siivous |
| | ex 712 | Kaupunki-, esikaupunki- ja kaukoliikenteen matkustajaliikenteen kaluston huolto |
| | ex 713 | Muun tieliikenteen matkustajaliikenteen kaluston (kuten autojen, linja-autojen ja taksien) huolto |
| | ex 714 | Tieliikenteen apurakenteiden (kuten teiden, tunnelien ja maksullisten siltojen, tavara-asemien, pysäköintialueiden sekä linja-auto- ja raitiovaunuvarikkojen) ylläpito ja huolto |
| | ex 716 | Sisävesiliikennettä palveleva toiminta (kuten vesiväylien, satamien ja muiden sisävesiliikenteen laitosten toimintaan ja huoltoon liittyvät palvelut, hinaus ja luotsaus satamissa, reimarointi, laivojen lastaus ja purku ja muut vastaavat toiminnat, kuten laivojen pelastuspalvelut, hinaus, kanoottihuoltamon pito) |
| 73 | Posti- ja teleliikenne |
| ex 85 | Henkilökohtaiset palvelut |
| | 854 | Pesulat ja pesulapalvelut, kemialliset pesulat |
| | ex 856 | Valokuvaamot: muotokuvaus ja kaupallinen valokuvaus, lukuun ottamatta toimittaja- valokuvaajan toimintaa |
| | ex 859 | Muualle luokittelemattomat henkilökohtaiset palvelut (yksinomaan rakennus- tai laitossiivous ja -huolto) |

ex 71

Seuraaviin ryhmiin kuuluva liikennettä palveleva toiminta ja muu kuin liikennetoiminta

ex 711

Makuu- ja ravintolavaunupalvelut; rautatiekaluston huolto korjaamoilla; vaunujen siivous

ex 712

Kaupunki-, esikaupunki- ja kaukoliikenteen matkustajaliikenteen kaluston huolto

ex 713

Muun tieliikenteen matkustajaliikenteen kaluston (kuten autojen, linja-autojen ja taksien) huolto

ex 714

Tieliikenteen apurakenteiden (kuten teiden, tunnelien ja maksullisten siltojen, tavara-asemien, pysäköintialueiden sekä linja-auto- ja raitiovaunuvarikkojen) ylläpito ja huolto

ex 716

Sisävesiliikennettä palveleva toiminta (kuten vesiväylien, satamien ja muiden sisävesiliikenteen laitosten toimintaan ja huoltoon liittyvät palvelut, hinaus ja luotsaus satamissa, reimarointi, laivojen lastaus ja purku ja muut vastaavat toiminnat, kuten laivojen pelastuspalvelut, hinaus, kanoottihuoltamon pito)

73

Posti- ja teleliikenne

ex 85

Henkilökohtaiset palvelut

854

Pesulat ja pesulapalvelut, kemialliset pesulat

ex 856

Valokuvaamot: muotokuvaus ja kaupallinen valokuvaus, lukuun ottamatta toimittaja- valokuvaajan toimintaa

ex 859

Muualle luokittelemattomat henkilökohtaiset palvelut (yksinomaan rakennus- tai laitossiivous ja -huolto)

4

Direktiivi 75/369/ETY (6 artikla: kun toimintaa pidetään teollisuus- tai pienteollisuusluonteisena)

ISIC-luokitus

Seuraavien toimintojen liikkuva harjoittaminen:

| a) | — | tavaroiden ostaminen ja myyminen, kun sitä harjoittavat kulkukauppiaat, katukauppiaat tai kaupustelijat (ex ISIC-ryhmä 612) |
| --- | --- | --- |

a)

—

tavaroiden ostaminen ja myyminen, kun sitä harjoittavat kulkukauppiaat, katukauppiaat tai kaupustelijat (ex ISIC-ryhmä 612)

| — | tavaroiden ostaminen ja myyminen, kun sitä harjoitetaan kauppahalleissa muissa kuin kiinteissä rakennelmissa sekä toreilla. |
| --- | --- |

—

tavaroiden ostaminen ja myyminen, kun sitä harjoitetaan kauppahalleissa muissa kuin kiinteissä rakennelmissa sekä toreilla.

| b) | toiminnat, joita koskevissa jo toteutetuissa siirtymätoimenpiteissä nimenomaan suljetaan pois kyseisten toimintojen liikkuva harjoittaminen tai sitä ei mainita. |
| --- | --- |

b)

toiminnat, joita koskevissa jo toteutetuissa siirtymätoimenpiteissä nimenomaan suljetaan pois kyseisten toimintojen liikkuva harjoittaminen tai sitä ei mainita.

5

Direktiivi 82/470/ETY (6 artiklan 1 ja 3 kohta)

ISIC-luokituksen ryhmät 718 ja 720

Tarkoitettuja toimintoja ovat etenkin:

| — | matkustamisen tarkoituksesta riippumatta kaikenlainen matkojen ja matkakohteessa oleskelujen järjestäminen, myytäväksi tarjoaminen ja myyminen, suoraan tai välittäjänä, yksittäin tai suoritusten kokonaisuuksina (kuljetus, ateriat, majoitus, retket yms.) [2 artiklan B kohdan a alakohta)] |
| --- | --- |

—

matkustamisen tarkoituksesta riippumatta kaikenlainen matkojen ja matkakohteessa oleskelujen järjestäminen, myytäväksi tarjoaminen ja myyminen, suoraan tai välittäjänä, yksittäin tai suoritusten kokonaisuuksina (kuljetus, ateriat, majoitus, retket yms.) [2 artiklan B kohdan a alakohta)]

| — | toimiminen välittäjänä eri kuljetusmuotojen toimeksisaajien ja tavarantoimittajien tai -vastaanottajien välillä suorittaen erilaisia tähän liittyviä toimia:






  aa) | tekemällä päämiestensä puolesta sopimuksia kuljetusten toimeksisaajien kanssa |
| --- | --- | --- |

—

toimiminen välittäjänä eri kuljetusmuotojen toimeksisaajien ja tavarantoimittajien tai -vastaanottajien välillä suorittaen erilaisia tähän liittyviä toimia:

aa)

tekemällä päämiestensä puolesta sopimuksia kuljetusten toimeksisaajien kanssa

| bb) | valitsemalla päämiehelleen kannattavimpana pidettävä kuljetustapa, -yhtiö ja -reitti |
| --- | --- |

bb)

valitsemalla päämiehelleen kannattavimpana pidettävä kuljetustapa, -yhtiö ja -reitti

| cc) | huolehtimalla kuljetuksen teknisistä järjestelyistä (esimerkiksi kuljetuksen vaatimasta pakkaamisesta), suorittamalla kuljetukseen liittyviä erilaisia toimenpiteitä (esimerkiksi jäiden toimittaminen jäähdytettyihin tavaravaunuihin) |
| --- | --- |

cc)

huolehtimalla kuljetuksen teknisistä järjestelyistä (esimerkiksi kuljetuksen vaatimasta pakkaamisesta), suorittamalla kuljetukseen liittyviä erilaisia toimenpiteitä (esimerkiksi jäiden toimittaminen jäähdytettyihin tavaravaunuihin)

| dd) | hoitamalla kuljetukseen liittyviä muodollisuuksia kuten rahtikirjojen laatimista; lastaamalla ja purkamalla lähetyksiä |
| --- | --- |

dd)

hoitamalla kuljetukseen liittyviä muodollisuuksia kuten rahtikirjojen laatimista; lastaamalla ja purkamalla lähetyksiä

| ee) | sovittamalla yhteen kuljetuksen eri vaiheita, huolehtimalla lähetyksen kauttakulusta, jälleenlähettämisestä, uudelleenlastauksesta ja muista terminaalitoiminnoista |
| --- | --- |

ee)

sovittamalla yhteen kuljetuksen eri vaiheita, huolehtimalla lähetyksen kauttakulusta, jälleenlähettämisestä, uudelleenlastauksesta ja muista terminaalitoiminnoista

| ff) | huolehtimalla sekä rahdista että kuljetuksen järjestämisestä ja kuljetusvälineiden hankkimisesta tavarantoimittajien tai -vastaanottajien lukuun:






  — | kuljetusmaksujen laskeminen ja niiden tilityksen valvonta |
| --- | --- | --- |

ff)

huolehtimalla sekä rahdista että kuljetuksen järjestämisestä ja kuljetusvälineiden hankkimisesta tavarantoimittajien tai -vastaanottajien lukuun:

—

kuljetusmaksujen laskeminen ja niiden tilityksen valvonta

| — | tiettyjen toimien toteuttaminen pysyvästi tai tilapäisesti varustajan tai meriliikenteenharjoittajan nimissä ja lukuun (satamaviranomaisten, aluksen tavarantoimittajayritysten jne. kanssa) |
| --- | --- |

—

tiettyjen toimien toteuttaminen pysyvästi tai tilapäisesti varustajan tai meriliikenteenharjoittajan nimissä ja lukuun (satamaviranomaisten, aluksen tavarantoimittajayritysten jne. kanssa)

(2 artiklan A kohdan a, b tai d alakohdan mukaiset toiminnat).

6

Direktiivi 82/489/ETY

ISIC-luokitus

| Ex 855 | Kampaamot (lukuun ottamatta jalkojenhoitotoimintaa sekä kauneudenhoitoalan ammatillisten oppilaitosten toimintaa) |
| --- | --- |

Ex 855

Kampaamot (lukuun ottamatta jalkojenhoitotoimintaa sekä kauneudenhoitoalan ammatillisten oppilaitosten toimintaa)

Luettelo II

Direktiivit 64/222/ETY, 68/364/ETY, 68/368/ETY, 75/368/ETY, 75/369/ETY, 70/523/ETY ja 82/470/ETY

1

Direktiivi 64/222/ETY

(Sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta annetut direktiivit 64/223/ETY ja 64/224/ETY)

| 1. | Itsenäisten ammatinharjoittajien toiminta tukkukaupan alalla, lukuun ottamatta lääke- ja apteekkituotteiden, myrkyllisten tuotteiden ja patogeenien sekä hiilen tukkukauppaa (ex ISIC-ryhmä 611). |
| --- | --- |
| 2. | Ammatillinen toiminta välittäjänä, jonka tehtävänä on yhden tai usean toimeksiannon nojalla valmistella tai tehdä kauppatoimia muiden nimissä ja lukuun. |
| 3. | Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka muutoin kuin pysyvänä tehtävänään luo yhteyksiä sellaisten henkilöiden välille, jotka haluavat tehdä sopimuksia suoraan, valmistelee heidän kauppatoimiaan tai auttaa niiden tekemisessä. |
| 4. | Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka tekee omissa nimissään kauppatoimia muiden lukuun. |
| 5. | Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka toteuttaa muiden lukuun tukkutavaran huutokauppoja. |
| 6. | Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka kerää tilauksia ovelta ovelle -myynnillä. |
| 7. | Yhden tai usean kauppa-, teollisuus- tai käsiteollisuusyrityksen palveluksessa palkallista työtä tekevän välittäjän ammatillisesti toteuttama palveluntarjoamistoiminta. |

1.

Itsenäisten ammatinharjoittajien toiminta tukkukaupan alalla, lukuun ottamatta lääke- ja apteekkituotteiden, myrkyllisten tuotteiden ja patogeenien sekä hiilen tukkukauppaa (ex ISIC-ryhmä 611).

2.

Ammatillinen toiminta välittäjänä, jonka tehtävänä on yhden tai usean toimeksiannon nojalla valmistella tai tehdä kauppatoimia muiden nimissä ja lukuun.

3.

Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka muutoin kuin pysyvänä tehtävänään luo yhteyksiä sellaisten henkilöiden välille, jotka haluavat tehdä sopimuksia suoraan, valmistelee heidän kauppatoimiaan tai auttaa niiden tekemisessä.

4.

Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka tekee omissa nimissään kauppatoimia muiden lukuun.

5.

Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka toteuttaa muiden lukuun tukkutavaran huutokauppoja.

6.

Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka kerää tilauksia ovelta ovelle -myynnillä.

7.

Yhden tai usean kauppa-, teollisuus- tai käsiteollisuusyrityksen palveluksessa palkallista työtä tekevän välittäjän ammatillisesti toteuttama palveluntarjoamistoiminta.

2

Direktiivi 68/364/ETY

(Sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta annettu direktiivi 68/363/ETY)

Ex ISIC-ryhmä 612: Vähittäiskauppa

Ulkopuolelle jätetyt toiminnat:

| 012 | Maatalouskoneiden vuokraus |
| --- | --- |
| 640 | Kiinteistöjen vuokraus |
| 713 | Autojen, vaunujen ja hevosten vuokraus |
| 718 | Junavaunujen vuokraus |
| 839 | Koneiden vuokraus kauppaliikkeille |
| 841 | Elokuvateatteripaikkojen ja elokuvien vuokraus |
| 842 | Teatteripaikkojen ja -tarvikkeiden vuokraus |
| 843 | Veneiden, polkupyörien ja peliautomaattien vuokraus |
| 853 | Kalustettujen huoneiden vuokraus |
| 854 | Pestyjen liinavaatteiden vuokraus |
| 859 | Vaatteiden vuokraus |

012

Maatalouskoneiden vuokraus

640

Kiinteistöjen vuokraus

713

Autojen, vaunujen ja hevosten vuokraus

718

Junavaunujen vuokraus

839

Koneiden vuokraus kauppaliikkeille

841

Elokuvateatteripaikkojen ja elokuvien vuokraus

842

Teatteripaikkojen ja -tarvikkeiden vuokraus

843

Veneiden, polkupyörien ja peliautomaattien vuokraus

853

Kalustettujen huoneiden vuokraus

854

Pestyjen liinavaatteiden vuokraus

859

Vaatteiden vuokraus

3

Direktiivi 68/368/ETY

(Sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta annettu direktiivi 68/367/ETY)

ISIC-luokitus

Ex ISIC-pääryhmä 85

| 1. | Ravintolat, kahvilat, baarit ja muut anniskelu- ja ruokapaikat (ISIC-ryhmä 852). |
| --- | --- |
| 2. | Kalustettuja huoneita vuokraavat hotellit ja vastaavat laitokset, leirintäalueet (ISIC-ryhmä 853). |

1.

Ravintolat, kahvilat, baarit ja muut anniskelu- ja ruokapaikat (ISIC-ryhmä 852).

2.

Kalustettuja huoneita vuokraavat hotellit ja vastaavat laitokset, leirintäalueet (ISIC-ryhmä 853).

4

Direktiivi 75/368/ETY (7 artikla)

Kaikki direktiivin 75/368/ETY liitteeseen sisältyvät toiminnat, ei kuitenkaan kyseisen direktiivin 5 artiklan d kohdassa mainitut toiminnat (tämän liitteen luettelossa I oleva 3 kohta).

ISIC-luokitus

| Ex 62 | Pankit ja muut rahoituslaitokset |
| --- | --- |
| | Ex 620 | Patenttitoimistot ja patenttioikeusmaksujen jakeluyritykset |
| Ex 71 | Liikenne |
| | Ex 713 | Maanteiden matkustajaliikenne, ei kuitenkaan moottoriajoneuvoilla harjoitettu liikenne |
| | Ex 719 | Nestemäisten hiilivetyjen ja muiden nestemäisten kemiallisten tuotteiden kuljetus putkistossa |

Ex 62

Pankit ja muut rahoituslaitokset

Ex 620

Patenttitoimistot ja patenttioikeusmaksujen jakeluyritykset

Ex 71

Liikenne

Ex 713

Maanteiden matkustajaliikenne, ei kuitenkaan moottoriajoneuvoilla harjoitettu liikenne

Ex 719

Nestemäisten hiilivetyjen ja muiden nestemäisten kemiallisten tuotteiden kuljetus putkistossa

| Ex 82 | Yhteisöpalvelut |
| --- | --- |
| | 827 | Kirjastot, museot, kasvitieteelliset puutarhat ja eläintarhat |
| Ex 84 | Virkistyspalvelut |
| 843 | Muualle luokittelemattomat virkistyspalvelut






  — | urheilutoiminta (urheilukentät, urheilujärjestöt jne.), ei kuitenkaan liikunnanohjaajan toiminta |

Ex 82

Yhteisöpalvelut

827

Kirjastot, museot, kasvitieteelliset puutarhat ja eläintarhat

Ex 84

Virkistyspalvelut

843

Muualle luokittelemattomat virkistyspalvelut

—

urheilutoiminta (urheilukentät, urheilujärjestöt jne.), ei kuitenkaan liikunnanohjaajan toiminta

| — | kilpailutoiminta (kilpatallit, kilparadat, kilpakentät jne.) |
| --- | --- |

—

kilpailutoiminta (kilpatallit, kilparadat, kilpakentät jne.)

| — | muu virkistystoiminta (sirkukset, huvipuistot, muut huvitoiminnat jne.) |
| --- | --- |

—

muu virkistystoiminta (sirkukset, huvipuistot, muut huvitoiminnat jne.)

| Ex 85 | Henkilökohtaiset palvelut |
| --- | --- |
| | Ex 851 | Kotipalvelut |
| | Ex 855 | Kauneushoitolat ja manikyristien toiminta, ei kuitenkaan jalkojenhoitotoiminta eikä kauneudenhoito- ja kampaamoalan ammatillisten oppilaitosten toiminta |
| | Ex 859 | Muualle luokittelemattomat henkilökohtaiset palvelut, ei kuitenkaan urheiluhierojien ja lääkinnällisten hierojien eikä vuoristo-oppaiden toiminta, ryhmiteltynä seuraavasti:






  — | desinfiointi ja tuhoeläintorjunta |

Ex 85

Henkilökohtaiset palvelut

Ex 851

Kotipalvelut

Ex 855

Kauneushoitolat ja manikyristien toiminta, ei kuitenkaan jalkojenhoitotoiminta eikä kauneudenhoito- ja kampaamoalan ammatillisten oppilaitosten toiminta

Ex 859

Muualle luokittelemattomat henkilökohtaiset palvelut, ei kuitenkaan urheiluhierojien ja lääkinnällisten hierojien eikä vuoristo-oppaiden toiminta, ryhmiteltynä seuraavasti:

—

desinfiointi ja tuhoeläintorjunta

| — | vaatteiden vuokraus ja tavaransäilytys |
| --- | --- |

—

vaatteiden vuokraus ja tavaransäilytys

| — | avioliittovälitystoimistot ja vastaavat palvelut |
| --- | --- |

—

avioliittovälitystoimistot ja vastaavat palvelut

| — | astrologia ja ennustustyyppinen toiminta |
| --- | --- |

—

astrologia ja ennustustyyppinen toiminta

| — | puhtaanapitopalvelut ja niihin liittyvä toiminta |
| --- | --- |

—

puhtaanapitopalvelut ja niihin liittyvä toiminta

| — | hautauspalvelut ja hautausmaiden hoito |
| --- | --- |

—

hautauspalvelut ja hautausmaiden hoito

| — | matkaoppaat ja -tulkit |
| --- | --- |

—

matkaoppaat ja -tulkit

5

Direktiivi 75/369/ETY (5 artikla)

Seuraavien toimintojen liikkuva harjoittaminen:

| a) | tavaroiden ostaminen ja myyminen:






  — | kun sitä harjoittavat kulkukauppiaat, katukauppiaat tai kaupustelijat (ISIC-ryhmä 612) |
| --- | --- | --- |

a)

tavaroiden ostaminen ja myyminen:

—

kun sitä harjoittavat kulkukauppiaat, katukauppiaat tai kaupustelijat (ISIC-ryhmä 612)

| — | kun sitä harjoitetaan kauppahalleissa muissa kuin kiinteissä rakennelmissa sekä toreilla |
| --- | --- |

—

kun sitä harjoitetaan kauppahalleissa muissa kuin kiinteissä rakennelmissa sekä toreilla

| b) | toiminnat, joita koskevissa siirtymätoimenpiteissä nimenomaan suljetaan pois kyseisten toimintojen liikkuva harjoittaminen tai sitä ei mainita. |
| --- | --- |

b)

toiminnat, joita koskevissa siirtymätoimenpiteissä nimenomaan suljetaan pois kyseisten toimintojen liikkuva harjoittaminen tai sitä ei mainita.

6

Direktiivi 70/523/ETY

Itsenäisten ammatinharjoittajien toiminta hiilen tukkukaupassa ja välittäjien toiminta hiilikaupan alalla (ex ISIC-luokituksen ryhmä 6112)

7

Direktiivi 82/470/ETY (6 artiklan 2 kohta)

[2 artiklan A kohdan c ja e alakohdassa, B kohdan b alakohdassa sekä C ja D kohdassa mainitut toiminnat]

Näitä toimintoja ovat etenkin:

| — | junavaunujen antaminen vuokralle henkilö- tai tavaraliikenteeseen |
| --- | --- |

—

junavaunujen antaminen vuokralle henkilö- tai tavaraliikenteeseen

| — | välittäjänä toimiminen laivojen ostossa, myynnissä tai vuokrauksessa |
| --- | --- |

—

välittäjänä toimiminen laivojen ostossa, myynnissä tai vuokrauksessa

| — | maastamuuttajien kuljetusta koskevien sopimusten valmistelu, neuvottelu ja tekeminen |
| --- | --- |

—

maastamuuttajien kuljetusta koskevien sopimusten valmistelu, neuvottelu ja tekeminen

| — | kaikkien esineiden ja tavaroiden ottaminen säilytettäväksi tallettajan lukuun, tullimenettelyssä tai ei, varastoissa, talletusmakasiineissa, huonekaluvarastoissa, kylmävarastoissa, siiloissa jne. |
| --- | --- |

—

kaikkien esineiden ja tavaroiden ottaminen säilytettäväksi tallettajan lukuun, tullimenettelyssä tai ei, varastoissa, talletusmakasiineissa, huonekaluvarastoissa, kylmävarastoissa, siiloissa jne.

| — | säilytettäväksi otettua esinettä tai tavaraa edustavan asiakirjan antaminen tallettajalle |
| --- | --- |

—

säilytettäväksi otettua esinettä tai tavaraa edustavan asiakirjan antaminen tallettajalle

| — | tarhojen, ravinnon ja myyntipaikkojen hankkiminen karjalle, joka on väliaikaisessa säilytyksessä joko ennen myyntiä tai kauttakuljetuksessa markkinoille tai markkinoilta |
| --- | --- |

—

tarhojen, ravinnon ja myyntipaikkojen hankkiminen karjalle, joka on väliaikaisessa säilytyksessä joko ennen myyntiä tai kauttakuljetuksessa markkinoille tai markkinoilta

| — | moottoriajoneuvojen valvonnan tai teknisen asiantuntija-arvioinnin harjoittaminen |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvojen valvonnan tai teknisen asiantuntija-arvioinnin harjoittaminen

| — | tavaroiden mittaus, punnitus ja niiden tilavuuden mittaus. |
| --- | --- |

—

tavaroiden mittaus, punnitus ja niiden tilavuuden mittaus.

LIITE V

Koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen perustuva tunnustaminen

Liite V.1:
  Lääkärit

5.1.1.   Lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine | — | Les universités/De universiteiten |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20. joulukuuta 1976

Danmark

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20. joulukuuta 1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum

20. joulukuuta 1976

Ελλάς

Πτυχίo Iατρικής

| — | Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ, |
| --- | --- |

—

Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ,

| — | Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ |
| --- | --- |

—

Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ

1. tammikuuta 1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. tammikuuta 1986

France

Diplôme d'État de docteur en médecine

Universités

20. joulukuuta 1976

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. joulukuuta 1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20. joulukuuta 1976

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

Jury d'examen d'État

Certificat de stage

20. joulukuuta 1976

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20. joulukuuta 1976

Österreich

| 1. | Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) |
| --- | --- |

1.

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

| 1. | Medizinische Fakultät einer Universität |
| --- | --- |

1.

Medizinische Fakultät einer Universität

1. tammikuuta 1994

| 2. | Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizinbzw. Facharztdiplom |
| --- | --- |

2.

Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizinbzw. Facharztdiplom

| 2. | Österreichische Ärztekammer |
| --- | --- |

2.

Österreichische Ärztekammer

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

1. tammikuuta 1986

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examenbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

1. tammikuuta 1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet

Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. joulukuuta 1976

5.1.2.   Erikoislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20. joulukuuta 1976 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20. joulukuuta 1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20. joulukuuta 1976 |
| Ελλάς | Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας | 1. | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20. joulukuuta 1976

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20. joulukuuta 1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20. joulukuuta 1976

Ελλάς

Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας

1.

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| 2. | Νoμαρχία |
| --- | --- |

2.

Νoμαρχία

1. tammikuuta 1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1. tammikuuta 1986

France

1. Certificat d'études spéciales de médecine

1. Universités

20. joulukuuta 1976

2. Attestation de médecin spécialiste qualifié

2. Conseil de l'Ordre des médecins

3. Certificat d'études spéciales de médecine

3. Universités

| 4. | Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

4. Universités

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20. joulukuuta 1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20. joulukuuta 1976

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20. joulukuuta 1976

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20. joulukuuta 1976

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1. tammikuuta 1994

Portugal

1. Grau de assistente

1. Ministério da Saúde

1. tammikuuta 1986

2. Titulo de especialista

2. Ordem dos Médicos

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

| 1. | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

1.

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| 2. | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

2.

Kuopion yliopisto

| 3. | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

3.

Oulun yliopisto

| 4. | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

4.

Tampereen yliopisto

| 5. | Turun yliopisto |
| --- | --- |

5.

Turun yliopisto

1. tammikuuta 1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training

Competent authority

20. joulukuuta 1976

5.1.3.   Lääketieteen erikoisalojen nimikkeet

| | Anestesiologia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Kirurgia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi eller kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Anästhesiologie | Chirurgie |
| Ελλάς | Αvαισθησιoλoγία | Χειρoυργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale | Chirurgie générale |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia e rianimazione | Chirurgia generale |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | Chirurgie |
| Portugal | Anestesiologia | Cirurgia geral |
| Suomi/Finland | Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård | Yleiskirurgia/Allmän kirurgi |
| Sverige | Anestesi och intensivvård | Kirurgi |
| United Kingdom | Anaesthtics | General surgery |

Anestesiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Kirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi eller kirurgiske sygdomme

Deutschland

Anästhesiologie

Chirurgie

Ελλάς

Αvαισθησιoλoγία

Χειρoυργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

Chirurgie générale

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia e rianimazione

Chirurgia generale

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

Chirurgie

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthtics

General surgery

| | Neurokirurgia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Naistentaudit ja synnytykset
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie - obstétrique/Gynaecologie - verloskunde |
| Danmark | Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme | Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Ελλάς | Νευρoχειρoυργική | Μαιευτική-Γυvαικoλoγία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie - obstétrique |
| Ireland | Neurological surgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie - obstétrique |
| Nederland | Neurochirurgie | Verloskunde en gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Naistentaudit ja synnytykset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie - obstétrique/Gynaecologie - verloskunde

Danmark

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Ελλάς

Νευρoχειρoυργική

Μαιευτική-Γυvαικoλoγία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie - obstétrique

Ireland

Neurological surgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie - obstétrique

Nederland

Neurochirurgie

Verloskunde en gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Sisätaudit
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Silmätaudit
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| Danmark | Intern medicin | Oftalmologi eller øjensygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Ελλάς | Παθoλoγία | Οφθαλμoλoγία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Ireland | General medicine | Ophthalmology |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Nederland | Inwendige geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicine | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Sisätaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Silmätaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

Danmark

Intern medicin

Oftalmologi eller øjensygdomme

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Ελλάς

Παθoλoγία

Οφθαλμoλoγία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Ireland

General medicine

Ophthalmology

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Nederland

Inwendige geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicine

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Lastentaudit
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme | Pædiatri eller sygdomme hos børn |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinderheilkunde |
| Ελλάς | Ωτoριvoλαρυγγoλoγία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatria y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pédiatria |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten | Kinder- und Jugendheilkunde |
| Portugal | Otorrinolaringologia | Pediatria |
| Suomi/Finland | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar | Lastentaudit/Barnsjukdomar |
| Sverige | Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhinolaryngologi) | Barn- och ungdomsmedicin |
| United Kingdom | Otolaryngology | Paediatrics |

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Lastentaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

Danmark

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinderheilkunde

Ελλάς

Ωτoριvoλαρυγγoλoγία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatria y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pédiatria

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten

Kinder- und Jugendheilkunde

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhinolaryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Keuhkosairaudet
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Urologia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| Danmark | Medicinske lungesygdomme | Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Pneumologie | Urologie |
| Ελλάς | Φυματιoλoγία- Πvευμovoλoγία | Ουρoλoγία |
| España | Neumologia | Urología |
| France | Pneumologie | Urologie |
| Ireland | Respiratory medicine | Urology |
| Italia | Malattie dell'apparato respiratorio | Urologia |
| Luxembourg | Pneumologie | Urologie |
| Nederland | Longziekten en tuberculose | Urologie |
| Österreich | Lungenkrankheiten | Urologie |
| Portugal | Pneumologia | Urologia |
| Suomi/Finland | Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi | Urologia/Urologi |
| Sverige | Lungsjukdomar (pneumologi) | Urologi |
| United Kingdom | Respiratory medicine | Urology |

Keuhkosairaudet

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Urologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

Danmark

Medicinske lungesygdomme

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Deutschland

Pneumologie

Urologie

Ελλάς

Φυματιoλoγία- Πvευμovoλoγία

Ουρoλoγία

España

Neumologia

Urología

France

Pneumologie

Urologie

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

Lungenkrankheiten

Urologie

Portugal

Pneumologia

Urologia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Patologia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser |
| Deutschland | Orthopädie | Pathologie |
| Ελλάς | Ορθoπεδική | Παθoλoγική Αvατoμίκή |
| España | Traumatología y cirugía ortopédica | Anatomía patológica |
| France | Chirurgie orthopédique et traumatologie | Anatomie et cytologie pathologiques |
| Ireland | Orthopaedic surgery | Morbid anatomy and histopathology |
| Italia | Ortopedia e traumatologia | Anatomia patologica |
| Luxembourg | Orthopédie | Anatomie pathologique |
| Nederland | Orthopedie | Pathologie |
| Österreich | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie | Pathologie |
| Portugal | Ortopedia | Anatomia patologica |
| Suomi/Finland | Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi | Patologia/Patologi |
| Sverige | Ortopedi | Klinisk patologi |
| United Kingdom | Trauma and orthopaedic surgery | Histopathology |

Ortopedia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Patologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Deutschland

Orthopädie

Pathologie

Ελλάς

Ορθoπεδική

Παθoλoγική Αvατoμίκή

España

Traumatología y cirugía ortopédica

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Ireland

Orthopaedic surgery

Morbid anatomy and histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

Pathologie

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Psykiatria
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi eller medicinske nervesygdomme | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Ελλάς | Νευρoλoγία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Psykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Ελλάς

Νευρoλoγία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Diagnostinen radiologia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Sädehoito
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- | --- |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| Danmark | Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse | Onkologi |
| Deutschland | Diagnostische Radiologie | Strahlentherapie |
| Ελλάς | Ακτιvoδιαγvωστική | Ακτιvoθεραπευτική - Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie radiothérapique |
| Ireland | Diagnostic radiology | Radiotherapy |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Medizinische Radiologie-Diagnostik | Strahlentherapie - Radioonkologie |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostinen radiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sädehoito

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

Danmark

Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse

Onkologi

Deutschland

Diagnostische Radiologie

Strahlentherapie

Ελλάς

Ακτιvoδιαγvωστική

Ακτιvoθεραπευτική - Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie radiothérapique

Ireland

Diagnostic radiology

Radiotherapy

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Medizinische Radiologie-Diagnostik

Strahlentherapie - Radioonkologie

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastiikkakirurgia
  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde |
| Danmark | Plastikkirurgi |
| Deutschland | Plastische Chirurgie |
| Ελλάς | Πλαστική Χειρoυργική |
| España | Cirugía plástica y reparadora |
| France | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique |
| Ireland | Plastic surgery |
| Italia | Chirurgia plastica e ricostruttiva |
| Luxembourg | Chirurgie plastique |
| Nederland | Plastische chirurgie |
| Österreich | Plastische Chirurgie |
| Portugal | Cirurgia plástica e reconstrutiva |
| Suomi/Finland | Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi |
| Sverige | Plastikkirurgi |
| United Kingdom | Plastic surgery |

Plastiikkakirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

Plastische Chirurgie

Ελλάς

Πλαστική Χειρoυργική

España

Cirugía plástica y reparadora

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Ireland

Plastic surgery

Italia

Chirurgia plastica e ricostruttiva

Luxembourg

Chirurgie plastique

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische Chirurgie

Portugal

Cirurgia plástica e reconstrutiva

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

5.1.4.   
  Erikoislääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet

| 1 | Tapaturmat




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Ireland | Accident and emergency medicine |
| United Kingdom | Accident and emergency medicine |

1

Tapaturmat

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Ireland

Accident and emergency medicine

United Kingdom

Accident and emergency medicine

| 2 | Allergologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme |
| España | Alergología |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica |
| Nederland | Allergologie en inwendige geneeskunde |
| Portugal | Imuno-alergologia |
| Sverige | Allergisjukdomar |

2

Allergologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

España

Alergología

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Nederland

Allergologie en inwendige geneeskunde

Portugal

Imuno-alergologia

Sverige

Allergisjukdomar

| 3 | Kliininen kemia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Klinisk biokemi |
| España | Bioquímica clínica |
| Ireland | Chemical pathology |
| Italia | Biochimica clinica |
| Luxembourg | Chimie biologique |
| Nederland | Klinische chemie |
| Suomi/Finland | Kliininen kemia/Klinisk kemi |
| Sverige | Klinisk kemi |
| United Kingdom | Chemical pathology |

3

Kliininen kemia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Klinisk biokemi

España

Bioquímica clínica

Ireland

Chemical pathology

Italia

Biochimica clinica

Luxembourg

Chimie biologique

Nederland

Klinische chemie

Suomi/Finland

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk kemi

United Kingdom

Chemical pathology

| 4 | Hematologiset laboratoriotutkimukset




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark (1) | Klinisk blodtypeserologi |
| France | Hématologie |
| Luxembourg | Hématologie biologique |
| Portugal | Hematologia clinica |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

4

Hematologiset laboratoriotutkimukset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark (1)

Klinisk blodtypeserologi

France

Hématologie

Luxembourg

Hématologie biologique

Portugal

Hematologia clinica

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 5 | Kardiologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie/Kardilogie |
| Danmark | Kardiologi |
| Deutschland | Kardiologie |
| España | Cardiología |
| France | Pathologie cardio-vasculaire |
| Ελλάδα | Καρδιολογία |
| Ireland | Cardiology |
| Italia | Cardiologia |
| Luxembourg | Cardiologie et angiologie |
| Nederland | Cardiologie |
| Österreich | Kardiologie |
| Portugal | Cardiologia |
| Suomi/Finland | Kardiologia/Kardiologi |
| Sverige | Kardiologi |
| United Kingdom | Cardiology |

5

Kardiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Cardiologie/Kardilogie

Danmark

Kardiologi

Deutschland

Kardiologie

España

Cardiología

France

Pathologie cardio-vasculaire

Ελλάδα

Καρδιολογία

Ireland

Cardiology

Italia

Cardiologia

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Nederland

Cardiologie

Österreich

Kardiologie

Portugal

Cardiologia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Sverige

Kardiologi

United Kingdom

Cardiology

| 6 | Thoraxkirurgia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien (2) | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax |
| Danmark | Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske




  Sygdomme |
| Deutschland | Herzchirurgie |
| España | Cirugía torácica |
| France | Chirurgie thoracique et cardiovasculaire |
| Ελλάδα | Χειρουργική Θώρακος |
| Ireland | Thoracic surgery |
| Italia | Chirurgia toracica |
| Luxembourg | Chirurgie thoracique |
| Nederland | Cardio-thoracale chirurgie |
| Portugal | Cirurgia cardiotorácica |
| Suomi/Finland | Sydän- ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi |
| Sverige | Thoraxkirurgi |
| United Kingdom | Cardo-thoracic surgery |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

6

Thoraxkirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien (2)

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax

Danmark

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske

Sygdomme

Deutschland

Herzchirurgie

España

Cirugía torácica

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

Ireland

Thoracic surgery

Italia

Chirurgia toracica

Luxembourg

Chirurgie thoracique

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

Suomi/Finland

Sydän- ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Cardo-thoracic surgery

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 7 | Lastenpsykiatria




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie |
| France | Pédo-psychiatrie |
| Ireland | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Neuropsichiatria infantile |
| Luxembourg | Psychiatrie infantile |
| Portugal | Pedopsiquiatria |
| Suomi/Finland | Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri |
| Sverige | Barn- och ungdomspsykiatri |
| United Kingdom | Child and adolescent psychiatry |

7

Lastenpsykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

France

Pédo-psychiatrie

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Neuropsichiatria infantile

Luxembourg

Psychiatrie infantile

Portugal

Pedopsiquiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| 8 | Kliininen biologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Biologie clinique/Klinische biologie |
| Deutschland | Laboratoriumsmedizin |
| España | Análisis clínicos |
| France | Biologie médicale |
| Greece | Medical Biopathology |
| Italia | Patologia clinica |
| Luxembourg | Biologie clinique |
| Österreich | Medizinische und Chemische Labordiagnostik |
| Portugal | Patologia clinica |

8

Kliininen biologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Biologie clinique/Klinische biologie

Deutschland

Laboratoriumsmedizin

España

Análisis clínicos

France

Biologie médicale

Greece

Medical Biopathology

Italia

Patologia clinica

Luxembourg

Biologie clinique

Österreich

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Portugal

Patologia clinica

| 9 | Kliininen neurofysiologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Klinisk neurofysiologi |
| España | Neurofisiologia clínica |
| Ireland | Neurophysiology |
| Suomi/Finland | Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi |
| Sverige | Klinisk neurofysiologi |
| United Kingdom | Clinical Neurophysiology |

9

Kliininen neurofysiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Klinisk neurofysiologi

España

Neurofisiologia clínica

Ireland

Neurophysiology

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical Neurophysiology

| 10 | Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (3)





  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| Deutschland | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Ελλάς | Στοματική και γναθοπροσωπική χειρουργική |
| Ireland | Oral and maxillo-facial surgery |
| Luxembourg | Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale |
| Suomi/Finland | Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi |
| United Kingdom | Oral and maxillo-facial surgery |

10

Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (3)

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

Deutschland

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Ελλάς

Στοματική και γναθοπροσωπική χειρουργική

Ireland

Oral and maxillo-facial surgery

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Suomi/Finland

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

United Kingdom

Oral and maxillo-facial surgery

| 11 | Ihotaudit




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Ireland | Dermatology |
| United Kingdom | Dermatology |

11

Ihotaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Ireland

Dermatology

United Kingdom

Dermatology

| 12 | Iho- ja sukupuolitaudit




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Dermato-vénéréologie/Dermato-venerologie |
| Danmark | Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme |
| Deutschland | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| España | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Dermatologie et vénéréologie |
| Ελλάδα | Δερματολογία-Αφροδισιολογία |
| Italia | Dermatologia e venerologia |
| Luxembourg | Dermato-vénéréologie |
| Nederland | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Portugal | Dermatovenereologia |
| Suomi/Finland | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | Hud- och könssjukdomar |

12

Iho- ja sukupuolitaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Dermato-vénéréologie/Dermato-venerologie

Danmark

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Deutschland

Haut- und Geschlechtskrankheiten

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Dermatologie et vénéréologie

Ελλάδα

Δερματολογία-Αφροδισιολογία

Italia

Dermatologia e venerologia

Luxembourg

Dermato-vénéréologie

Nederland

Dermatologie en venerologie

Österreich

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Portugal

Dermatovenereologia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

| 13 | Endokrinologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Medicinsk endokrinologi eller medicinske




  Hormonsygdomme |
| España | Endocrinología y nutrición |
| France | Endocrinologie, maladies métaboliques |
| Ελλάδα | Ενδοκρινολογία |
| Ireland | Endocrinology and diabetes mellitus |
| Italia | Endocrinologia e malattie del ricambio |
| Luxembourg | Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition |
| Portugal | Endocrinologia |
| Suomi/Finland | Endokrinologia/Endokrinologi |
| Sverige | Endokrina sjukdomar |
| United Kingdom | Endocrinology and diabetes mellitus |

13

Endokrinologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Medicinsk endokrinologi eller medicinske

Hormonsygdomme

España

Endocrinología y nutrición

France

Endocrinologie, maladies métaboliques

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Portugal

Endocrinologia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Sverige

Endokrina sjukdomar

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| 14 | Gastroenterologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| Danmark | Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mave-tarmsygdomme |
| España | Aparato digestivo |
| France | Gastro-entérologie et hépatologie |
| Ελλάδα | Γαστρεντερολογία |
| Ireland | Gastro-enterology |
| Italia | Gastroenterologia |
| Luxembourg | Gastro-enterologie |
| Nederland | Gastro-enterologie |
| Portugal | Gastrenterologia |
| Suomi/Finland | Gastroenterologia/Gastroenterologi |
| Sverige | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi |
| United Kingdom | Gastro-enterology |

14

Gastroenterologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

Danmark

Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mave-tarmsygdomme

España

Aparato digestivo

France

Gastro-entérologie et hépatologie

Ελλάδα

Γαστρεντερολογία

Ireland

Gastro-enterology

Italia

Gastroenterologia

Luxembourg

Gastro-enterologie

Nederland

Gastro-enterologie

Portugal

Gastrenterologia

Suomi/Finland

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Gastro-enterology

| 15 | Gastroenterologinen kirurgia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien (4) | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen |
| Danmark | Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme |
| España | Cirurgía del aparato digestivo |
| France | Chirurgie viscérale et digestive |
| Italia | Chirurgia dell'aparato digestivo |
| Luxembourg | Chirurgie gastro-entérologique |
| Suomi/Finland | Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

15

Gastroenterologinen kirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien (4)

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

Danmark

Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

España

Cirurgía del aparato digestivo

France

Chirurgie viscérale et digestive

Italia

Chirurgia dell'aparato digestivo

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 16 | Geriatria




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Geriatri eller alderdommens sygdomme |
| España | Geriatría |
| Ireland | Geriatrics |
| Italia | Geriatria |
| Nederland | Klinische geriatrie |
| Suomi/Finland | Geriatria/Geriatri |
| Sverige | Geriatrik |
| United Kingdom | Geriatrics |

16

Geriatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Geriatri eller alderdommens sygdomme

España

Geriatría

Ireland

Geriatrics

Italia

Geriatria

Nederland

Klinische geriatrie

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Sverige

Geriatrik

United Kingdom

Geriatrics

| 17 | Hematologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Hæmatologi eller blodsygdomme |
| España | Hematología y hemoterapia |
| Ireland | Haematology |
| Italia | Ematologia |
| Luxembourg | Hématologie |
| Portugal | Imuno-hemoterapia |
| Suomi/Finland | Kliininen hematologia/Klinisk hematologi |
| Sverige | Hematologi |

17

Hematologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Hæmatologi eller blodsygdomme

España

Hematología y hemoterapia

Ireland

Haematology

Italia

Ematologia

Luxembourg

Hématologie

Portugal

Imuno-hemoterapia

Suomi/Finland

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Hematologi

| 18 | Immunologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Klinisk immunologi |
| España | Immunología |
| Ireland | Clinical immunology |
| Österreich | Immunologie |
| Sverige | Klinisk immunology |
| United Kingdom | Immunology |

18

Immunologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Klinisk immunologi

España

Immunología

Ireland

Clinical immunology

Österreich

Immunologie

Sverige

Klinisk immunology

United Kingdom

Immunology

| 19 | Infektiosairaudet




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Infektionsmedicin |
| Ireland | Communicable diseases |
| Italia | Malattie infettive |
| Suomi/Finland | Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar |
| Sverige | Infektionssjukdomar |
| United Kingdom | Infectious diseases |

19

Infektiosairaudet

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Infektionsmedicin

Ireland

Communicable diseases

Italia

Malattie infettive

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Sverige

Infektionssjukdomar

United Kingdom

Infectious diseases

| 20 | Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus)




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| España | Cirugía oral y maxilofacial |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale |
| Österreich | Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie |

20

Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus)

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Österreich

Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie

| 21 | Kliininen mikrobiologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Klinish mikrobiologi |
| Deutschland | Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie |
| España | Microbiología y parasitología |
| Ελλάδα | — | Ιατρική Βιοπαθολογία |

21

Kliininen mikrobiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Klinish mikrobiologi

Deutschland

Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie

España

Microbiología y parasitología

Ελλάδα

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ireland

Microbiology

Italia

Microbiologia e virologia

Luxembourg

Microbiologie

Nederland

Medische microbiologie

Österreich

Hygiene und Mikrobiologie

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Sverige

Klinisk bakteriologi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

| 22 | Nefrologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Nefrologi eller medicinske nyresygdomme |
| España | Nefrología |
| France | Néphrologie |
| Ελλάδα | Νεφρολογία |
| Ireland | Nephrology |
| Italia | Nefrologia |
| Luxembourg | Néphrologie |
| Portugal | Nefrologia |
| Suomi/Finland | Nefrologia/Nefrologi |
| Sverige | Medicinska njursjukdomar (nefrologi) |
| United Kingdom | Renal medicine |

22

Nefrologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

España

Nefrología

France

Néphrologie

Ελλάδα

Νεφρολογία

Ireland

Nephrology

Italia

Nefrologia

Luxembourg

Néphrologie

Portugal

Nefrologia

Suomi/Finland

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Renal medicine

| 23 | Neuropsykiatria




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien (5) | Neuropsychiatrie |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) |
| France (6) | Neuropsychiatrie |
| Ελλάδα | Νευρολογία-Ψυχιατρική |
| Italia | Neuropsichiatria |
| Luxembourg (7) | Neuropsychiatrie |
| Nederland (8) | Zenuw- en zielsziekten |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

23

Neuropsykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien (5)

Neuropsychiatrie

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

France (6)

Neuropsychiatrie

Ελλάδα

Νευρολογία-Ψυχιατρική

Italia

Neuropsichiatria

Luxembourg (7)

Neuropsychiatrie

Nederland (8)

Zenuw- en zielsziekten

Österreich

Neurologie und Psychiatrie

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 24 | Isotooppitutkimukset




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| Danmark | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | Nuklearmedizin |
| España | Medicina nuclear |
| France | Médecine nucléaire |
| Ελλάδα | Πυρηνική Ιατρική |
| Italia | Medicina nucleare |
| Luxembourg | Médecine nucléaire |
| Nederland | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | Nuklearmedizin |
| Portugal | Medicina nuclear |
| Suomi/Finland | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| United Kingdom | Nuclear Medicine |

24

Isotooppitutkimukset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

España

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Ελλάδα

Πυρηνική Ιατρική

Italia

Medicina nucleare

Luxembourg

Médecine nucléaire

Nederland

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Portugal

Medicina nuclear

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear Medicine

| 25 | Työterveyshuolto




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| Danmark | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Arbeitsmedizin |
| France | Médecine du travail |
| Ελλάδα | Ιατρική Εργασίας |
| Ireland | Occupational Medicine |
| Italia | Medicina del lavoro |
| Luxembourg | Médecine du travail |
| Nederland | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

25

Työterveyshuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

Danmark

Arbejdsmedicin

Deutschland

Arbeitsmedizin

France

Médecine du travail

Ελλάδα

Ιατρική Εργασίας

Ireland

Occupational Medicine

Italia

Medicina del lavoro

Luxembourg

Médecine du travail

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Arbeits- und Betriebsmedizin

Portugal

Medicina do trabalho

Suomi/Finland

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Occupational Medicine

| 26 | Lastenkirurgia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Deutschland | Kinderchirurgie |
| España | Cirugía pediátrica |
| France | Chirurgie infantile |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων |
| Ireland | Paediatric Surgery |
| Italia | Chirurgia pediatrica |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique |
| Österreich | Kinderchirurgie |
| Portugal | Cirurgia pediátrica |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi |
| United Kingdom | Paediatric Surgery |

26

Lastenkirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Deutschland

Kinderchirurgie

España

Cirugía pediátrica

France

Chirurgie infantile

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Ireland

Paediatric Surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Österreich

Kinderchirurgie

Portugal

Cirurgia pediátrica

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric Surgery

| 27 | Kliininen farmakologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Klinisk farmakologi |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie |
| España | Farmacología clínica |
| Ireland | Clinical Pharmacology and Therapeutics |
| Österreich | Pharmakologie und Toxikologie |
| Suomi/Finland | Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi ochLäkemedelsbehandling |
| Sverige | Klinisk farmakologi |
| United Kingdom | Clinical Pharmacology and Therapeutics |

27

Kliininen farmakologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Klinisk farmakologi

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

España

Farmacología clínica

Ireland

Clinical Pharmacology and Therapeutics

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi ochLäkemedelsbehandling

Sverige

Klinisk farmakologi

United Kingdom

Clinical Pharmacology and Therapeutics

| 28 | Fysiatria




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| Danmark (9) | Fysiurgi og rehabilitering |
| Deutschland | Physikalische und Rehabilitative Medizin |
| España | Rehabilitación |
| France | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Ireland | Rehabilitation Medicine |
| Italia | Medicina fisica e riabilitazione |
| Luxembourg | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Nederland | Revalidatiegeneeskunde |
| Österreich | Physikalische Medizin |
| Portugal | Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação |
| Suomi/Finland | Fysiatria/Fysiatri |
| Sverige | Rehabiliteringsmedicin |
| United Kingdom | Rehabilitation Medicine |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

28

Fysiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

Danmark (9)

Fysiurgi og rehabilitering

Deutschland

Physikalische und Rehabilitative Medizin

España

Rehabilitación

France

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Ireland

Rehabilitation Medicine

Italia

Medicina fisica e riabilitazione

Luxembourg

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Physikalische Medizin

Portugal

Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

Suomi/Finland

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Rehabilitation Medicine

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 29 | Terveydenhuolto




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark | Samfundsmedicin |
| Deutschland | Öffentliches Gesundheitswesen |
| España | Medicina preventiva y salud pública |
| Ελλάδα | Κοινωνική Ιατρική |
| France | Santé publique et médecine sociale |
| Ireland | Community medicine |
| Italia | Igiene e medicina sociale |
| Luxembourg | Santé publique |
| Nederland | Maatschappij en gezondheid |
| Österreich | Sozialmedizin |
| Suomi/Finland | Terveydenhuolto/Hälsovård |
| Sverige | Socialmedicin |
| United Kingdom | Public health medicine |

29

Terveydenhuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

España

Medicina preventiva y salud pública

Ελλάδα

Κοινωνική Ιατρική

France

Santé publique et médecine sociale

Ireland

Community medicine

Italia

Igiene e medicina sociale

Luxembourg

Santé publique

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Sozialmedizin

Suomi/Finland

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Socialmedicin

United Kingdom

Public health medicine

| 30 | Radiologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Deutschland | Radiologie |
| España | Electroradiologia |
| Ελλάδα | Ακτινολογία-Ραδιολογία |
| France (10) | Electro-radiologie |
| Italia | Radiologia |
| Luxembourg (11) | Électroradiologie |
| Nederland (12) | Radiologie |
| Österreich | Radiologie |
| Portugal | Radiologia |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

30

Radiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Deutschland

Radiologie

España

Electroradiologia

Ελλάδα

Ακτινολογία-Ραδιολογία

France (10)

Electro-radiologie

Italia

Radiologia

Luxembourg (11)

Électroradiologie

Nederland (12)

Radiologie

Österreich

Radiologie

Portugal

Radiologia

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 31 | Reumatologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/Reumatologie |
| Danmark | Reumatologi |
| España | Reumatología |
| France | Rhumathologie |
| Ελλάδα | Ρευματολογία |
| Ireland | Rheumatology |
| Italia | Reumatologia |
| Luxembourg | Rhumathologie |
| Nederland | Reumatologie |
| Portugal | Reumatologia |
| Suomi/Finland | Reumatologia/Reumatologi |
| Sverige | Reumatologi |
| United Kingdom | Rheumatology |

31

Reumatologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/Reumatologie

Danmark

Reumatologi

España

Reumatología

France

Rhumathologie

Ελλάδα

Ρευματολογία

Ireland

Rheumatology

Italia

Reumatologia

Luxembourg

Rhumathologie

Nederland

Reumatologie

Portugal

Reumatologia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Sverige

Reumatologi

United Kingdom

Rheumatology

| 32 | Stomatologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| España | Estomatología |
| France | Stomatologie |
| Italia | Odontostomatologia |
| Luxembourg | Stomatologie |
| Portugal | Estomatologia |

32

Stomatologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

España

Estomatología

France

Stomatologie

Italia

Odontostomatologia

Luxembourg

Stomatologie

Portugal

Estomatologia

| 33 | Trooppiset taudit




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Danmark (13) | Tropemedicin |
| Ireland | Tropical medicine |
| Italia | Medicina tropicale |
| Österreich | Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene |
| Portugal | Medicina tropical |
| United Kingdom | Tropical medicine |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

33

Trooppiset taudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Danmark (13)

Tropemedicin

Ireland

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Österreich

Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

Portugal

Medicina tropical

United Kingdom

Tropical medicine

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 34 | Verisuonikirurgia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Belgique/België/Belgien (14) | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde |
| Danmark | Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme |
| España | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie vasculaire |
| Italia | Chirurgia vascolare |
| Luxembourg | Chirurgie vasculaire |
| Portugal | Cirurgia vascular |
| Suomi/Finland | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät: |

34

Verisuonikirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Belgique/België/Belgien (14)

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde

Danmark

Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

España

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie vasculaire

Italia

Chirurgia vascolare

Luxembourg

Chirurgie vasculaire

Portugal

Cirurgia vascular

Suomi/Finland

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

31 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kumoamispäivät:

| 35 | Sukupuolitaudit




  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Ireland | Venereology |
| United Kingdom | Genito-urinary medicine |

35

Sukupuolitaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Ireland

Venereology

United Kingdom

Genito-urinary medicine

| 36 | Onkologia




  Koulutuksen vähimmäiskesto: perusvaatimuksena on yhteensä 6 vuotta |
| --- | --- |
| Maa | Nimike |
| Deutschland | Haemato-Onkologie |
| France | Oncologie médicale |
| Ελλάς | Pathologia Oncologia |
| Ireland | Medical Oncology |
| Österreich | Haemato-Onkologie |
| Portugal | Oncología Medica |
| España | Oncología Médica |
| United Kingdom | Medical Oncology |

36

Onkologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: perusvaatimuksena on yhteensä 6 vuotta

Maa

Nimike

Deutschland

Haemato-Onkologie

France

Oncologie médicale

Ελλάς

Pathologia Oncologia

Ireland

Medical Oncology

Österreich

Haemato-Onkologie

Portugal

Oncología Medica

España

Oncología Médica

United Kingdom

Medical Oncology

5.1.5.   Yleislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31. joulukuuta 1994 |
| Danmark | Speciallæge - I almen medicin | Speciallæge I almen medicin | 31. joulukuuta 1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | — | Praktischer Arzt |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31. joulukuuta 1994

Danmark

Speciallæge - I almen medicin

Speciallæge I almen medicin

31. joulukuuta 1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

—

Praktischer Arzt

| — | Ärztin |
| --- | --- |

—

Ärztin

31. joulukuuta 1994

Ελλάς

Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γευικής ιατρικής

Ιατρός με ειδικότητα γευικής ιατρικής

31. joulukuuta 1994

España

Titulo de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31. joulukuuta 1994

France

Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

Médecin qualifié en médecine générale

31. joulukuuta 1994

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31. joulukuuta 1994

Italia

Attestato di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31. joulukuuta 1994

Luxembourg

Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg

Médecin généraliste

31. joulukuuta 1994

Nederland

Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

Huisarts

31. joulukuuta 1994

Österreich

Arzt für Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31. joulukuuta 1994

Portugal

Diploma do internato complementar de clínica geral

Assistente de clínica geral

31. joulukuuta 1994

Suomi/Finland

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare I primärvård

Yleislääkäri/Allmänläkare

31. joulukuuta 1994

Sverige

Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

31. joulukuuta 1994

United Kingdom

Certificate of prescribed/equivalent experience

General medical practitioner

31. joulukuuta 1994

Liite V.2: Yleissairaanhoidosta vastaavat
  sairaanhoitajat

5.2.1.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutusohjelma

Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä seuraavat kaksi osaa ja vähintään siinä mainitut oppiaineet.

| A. | Teoreettinen opetus






  a. | Sairaanhoito:






  — | ammatin luonne ja ammattietiikka |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Teoreettinen opetus

a.

Sairaanhoito:

—

ammatin luonne ja ammattietiikka

| — | terveyden- ja sairaanhoidon yleisperiaatteet |
| --- | --- |

—

terveyden- ja sairaanhoidon yleisperiaatteet

| — | sairaanhoidon periaatteet ja:






  — | yleislääketiede ja lääketieteen erikoisalat |
| --- | --- | --- |

—

sairaanhoidon periaatteet ja:

—

yleislääketiede ja lääketieteen erikoisalat

| — | yleiskirurgia ja kirurgian erikoisalat |
| --- | --- |

—

yleiskirurgia ja kirurgian erikoisalat

| — | lastenhoito ja lastentaudit |
| --- | --- |

—

lastenhoito ja lastentaudit

| — | äitiyshuolto |
| --- | --- |

—

äitiyshuolto

| — | mielenterveys ja psykiatria |
| --- | --- |

—

mielenterveys ja psykiatria

| — | vanhusten hoito ja geriatria |
| --- | --- |

—

vanhusten hoito ja geriatria

| b. | Perustieteet:






  — | anatomia ja fysiologia |
| --- | --- | --- |

b.

Perustieteet:

—

anatomia ja fysiologia

| — | patologia |
| --- | --- |

—

patologia

| — | bakteriologia, virologia ja parasitologia |
| --- | --- |

—

bakteriologia, virologia ja parasitologia

| — | biofysiikka, biokemia ja radiologia |
| --- | --- |

—

biofysiikka, biokemia ja radiologia

| — | ravitsemusoppi |
| --- | --- |

—

ravitsemusoppi

| — | terveydenhoito:






  — | sairauksien ehkäisy |
| --- | --- | --- |

—

terveydenhoito:

—

sairauksien ehkäisy

| — | terveyskasvatus |
| --- | --- |

—

terveyskasvatus

| — | farmakologia |
| --- | --- |

—

farmakologia

| c. | Yhteiskuntatieteet:






  — | sosiologia |
| --- | --- | --- |

c.

Yhteiskuntatieteet:

—

sosiologia

| — | psykologia |
| --- | --- |

—

psykologia

| — | hallinnon periaatteet |
| --- | --- |

—

hallinnon periaatteet

| — | opetuksen periaatteet |
| --- | --- |

—

opetuksen periaatteet

| — | sosiaali- ja terveyslainsäädäntö |
| --- | --- |

—

sosiaali- ja terveyslainsäädäntö

| — | sairaanhoitoon liittyvät oikeudelliset kysymykset |
| --- | --- |

—

sairaanhoitoon liittyvät oikeudelliset kysymykset

| B. | Kliininen opetus






  — | Sairaanhoito ja:






  — | yleislääketiede ja lääketieteen erikoisalat






  — | yleiskirurgia ja kirurgian erikoisalat |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Kliininen opetus

—

Sairaanhoito ja:

—

yleislääketiede ja lääketieteen erikoisalat

—

yleiskirurgia ja kirurgian erikoisalat

| — | lastenhoito ja lastentaudit |
| --- | --- |

—

lastenhoito ja lastentaudit

| — | äitiyshuolto |
| --- | --- |

—

äitiyshuolto

| — | mielenterveys ja psykiatria






  — | vanhusten hoito ja geriatria |
| --- | --- | --- |

—

mielenterveys ja psykiatria

—

vanhusten hoito ja geriatria

| — | kotisairaanhoito |
| --- | --- |

—

kotisairaanhoito

Yhtä tai useampia näistä oppiaineista voidaan opettaa muiden aineiden osana tai niiden yhteydessä.

Teoreettisen opetuksen on oltava tasapainossa ja sovitettu yhteen kliinisen opetuksen kanssa niin, että opiskelijalla on mahdollisuus asianmukaisella tavalla hankkia tässä liitteessä tarkoitetut tiedot ja taidot.

5.2.2.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers

| — | (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

(-pflegerin)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflege Assistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflege Assistentin

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

29. kesäkuuta 1979

Danmark

Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

Sygeplejerske

29. kesäkuuta 1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Krankenschwester

| — | Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Krankenpfleger

29. kesäkuuta 1979

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

1. Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος υοσοκόμος, υοσηλευτής ή υοσηλεύτρια

1. tammikuuta 1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

3. Υπουργείο Εθνικής αΑμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

España

Titulo de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1. tammikuuta 1986

France

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmer(ère)

29. kesäkuuta 1979

Ireland

Certificate of Registered General Nurse

An Bord Altranais (The Nursing Board)

Registered General Nurse

29. kesäkuuta 1979

Italia

Diploma di infermiere professionale

Scuole riconosciute dallo Stato

Infermiere professionale

29. kesäkuuta 1979

Luxembourg

| — | Diplôme d'État d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier

| — | Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29. kesäkuuta 1979

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29. kesäkuuta 1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige - Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige - Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige - Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige - Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom als ”Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester”, Diplomierter ”Gesundheits- und Krankenpfleger” |
| --- | --- |

1.

Diplom als ”Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester”, Diplomierter ”Gesundheits- und Krankenpfleger”

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Krankenschwester

| — | Diplomierter Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Krankenpfleger

1. tammikuuta 1994

| 2. | Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

1. Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1. tammikuuta 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1. tammikuuta 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

Statement of Registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

Various

| — | State Registered Nurse |
| --- | --- |

—

State Registered Nurse

| — | Registered General Nurse |
| --- | --- |

—

Registered General Nurse

29. kesäkuuta 1979

Liite V.3:
  Hammaslääkärit

5.3.1.   Hammaslääkärin koulutusohjelma

Hammaslääkärin koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä vähintään seuraavassa mainitut oppiaineet. Yhtä tai useampia näistä oppiaineista voidaan opettaa muiden aineiden osana tai niiden yhteydessä.

| A. | Perusoppiaineet






  — | kemia |
| --- | --- | --- |

A.

Perusoppiaineet

—

kemia

| — | fysiikka |
| --- | --- |

—

fysiikka

| — | biologia |
| --- | --- |

—

biologia

| B. | Lääketieteellis-biologiset oppiaineet ja yleislääketieteelliset oppiaineet






  — | anatomia |
| --- | --- | --- |

B.

Lääketieteellis-biologiset oppiaineet ja yleislääketieteelliset oppiaineet

—

anatomia

| — | embryologia |
| --- | --- |

—

embryologia

| — | histologia, mukaan luettuna sytologia |
| --- | --- |

—

histologia, mukaan luettuna sytologia

| — | fysiologia |
| --- | --- |

—

fysiologia

| — | biokemia (tai fysiologinen kemia) |
| --- | --- |

—

biokemia (tai fysiologinen kemia)

| — | patologinen anatomia |
| --- | --- |

—

patologinen anatomia

| — | yleinen patologia |
| --- | --- |

—

yleinen patologia

| — | farmakologia |
| --- | --- |

—

farmakologia

| — | mikrobiologia |
| --- | --- |

—

mikrobiologia

| — | hygienia |
| --- | --- |

—

hygienia

| — | sairauksien ennaltaehkäisy ja epidemiologia |
| --- | --- |

—

sairauksien ennaltaehkäisy ja epidemiologia

| — | radiologia |
| --- | --- |

—

radiologia

| — | fysiatria |
| --- | --- |

—

fysiatria

| — | yleiskirurgia |
| --- | --- |

—

yleiskirurgia

| — | yleislääketiede, mukaan luettuna lastentaudit |
| --- | --- |

—

yleislääketiede, mukaan luettuna lastentaudit

| — | korva-, nenä- ja kurkkutaudit |
| --- | --- |

—

korva-, nenä- ja kurkkutaudit

| — | iho- ja sukupuolitaudit |
| --- | --- |

—

iho- ja sukupuolitaudit

| — | yleinen psykologiapsykopatologia-neuropatologia |
| --- | --- |

—

yleinen psykologiapsykopatologia-neuropatologia

| — | anestesiologia |
| --- | --- |

—

anestesiologia

| C. | Suoraan hammaslääketieteeseen liittyvät oppiaineet






  — | protetiikka |
| --- | --- | --- |

C.

Suoraan hammaslääketieteeseen liittyvät oppiaineet

—

protetiikka

| — | hammashoidon materiaalit ja laitteet |
| --- | --- |

—

hammashoidon materiaalit ja laitteet

| — | konservatiivinen hammaslääketiede |
| --- | --- |

—

konservatiivinen hammaslääketiede

| — | ehkäisevä hammaslääketiede |
| --- | --- |

—

ehkäisevä hammaslääketiede

| — | anestesiologia ja sedaatio hammaslääketieteessä |
| --- | --- |

—

anestesiologia ja sedaatio hammaslääketieteessä

| — | hammas- ja suukirurgia |
| --- | --- |

—

hammas- ja suukirurgia

| — | hammas- ja suupatologia |
| --- | --- |

—

hammas- ja suupatologia

| — | kliininen harjoittelu |
| --- | --- |

—

kliininen harjoittelu

| — | lasten hammashoito |
| --- | --- |

—

lasten hammashoito

| — | oikomishoito |
| --- | --- |

—

oikomishoito

| — | parodontologia |
| --- | --- |

—

parodontologia

| — | hammaslääketieteellinen radiologia |
| --- | --- |

—

hammaslääketieteellinen radiologia

| — | purenta ja leukojen toiminta |
| --- | --- |

—

purenta ja leukojen toiminta

| — | ammattiorganisaatio, ammattietiikka ja lainsäädäntö |
| --- | --- |

—

ammattiorganisaatio, ammattietiikka ja lainsäädäntö

| — | hammaslääkärintoimen sosiaaliset näkökohdat |
| --- | --- |

—

hammaslääkärintoimen sosiaaliset näkökohdat

5.3.2.   Hammaslääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28. tammikuuta 1980

Danmark

Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

Tandlæge

28. tammikuuta 1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28. tammikuuta 1980

Ελλάς

Πτυχίo Οδovτιατρικής

Παvεπιστήμιo

Οδουτίαρος ή χειροΰργος όδουτίαρος

1. tammikuuta 1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en odontología

1. tammikuuta 1986

France

Diplôme d'État de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28. tammikuuta 1980

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28. tammikuuta 1980

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio dell'odontoiatria e protesi dentaria

Odontoiatra

28. tammikuuta 1980

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'État

Médecin-dentiste

28. tammikuuta 1980

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28. tammikuuta 1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades ”Doktor der Zahnheilkunde”

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1. tammikuuta 1994

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1. tammikuuta 1986

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/ Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1. tammikuuta 1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitetet i Umeå

Universitetet i Göteborg

Karolinska Institutet

Malmö Högskola

Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

Tandläkare

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28. tammikuuta 1980

5.3.3.   Erikoishammaslääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet

| Oikomishoito |
| --- |
| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti | Sundhedsstyrelsen | 28. tammikuuta 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie; | Landeszahnärztekammer | 28. tammikuuta 1980 |
| France | Titre de spécialiste en orthodontie | Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes | 28. tammikuuta 1980 |
| Ireland | Certificate of specialist dentist in orthodontics | Competent authority recognised for this purpose by the competent minister | 28. tammikuuta 1980 |
| Nederland | Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister | Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde | 28. tammikuuta 1980 |
| Oikomishoito |
| Suomi/Finland | Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering | — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |

Oikomishoito

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28. tammikuuta 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

Landeszahnärztekammer

28. tammikuuta 1980

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28. tammikuuta 1980

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. tammikuuta 1980

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. tammikuuta 1980

Oikomishoito

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1. tammikuuta 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandreglering

Socialstyrelsen

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28. tammikuuta 1980

| Suukirurgia |
| --- |
| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi | Sundhedsstyrelsen | 28. tammikuuta 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche
  Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie | Landeszahnärztekammer | 28. tammikuuta 1980 |
| Ireland | Certificate of specialist dentist in oral surgery | Competent authority recognised for this purpose by the competent minister | 28. tammikuuta 1980 |
| Nederland | Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister | Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde | 28. tammikuuta 1980 |
| Suomi/Finland | Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia/Specialtandläkar-examen, oral och maxillofacial kirurgi | — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |

Suukirurgia

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

Sundhedsstyrelsen

28. tammikuuta 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28. tammikuuta 1980

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. tammikuuta 1980

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. tammikuuta 1980

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia/Specialtandläkar-examen, oral och maxillofacial kirurgi

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1. tammikuuta 1994

Sverige

Bevis om specialist-kompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

Socialstyrelsen

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28. tammikuuta 1980

Liite V.4:
  Eläinlääkärit

5.4.1.   Eläinlääkärin opinto-ohjelma

Eläinlääkärin koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä vähintään seuraavassa mainitut oppiaineet. Opetusta yhdessä tai useammassa näistä aineista voidaan antaa muiden aineiden osana tai niiden yhteydessä.

| A. | Perusopinnot






  — | fysiikka |
| --- | --- | --- |

A.

Perusopinnot

—

fysiikka

| — | kemia |
| --- | --- |

—

kemia

| — | eläintiede |
| --- | --- |

—

eläintiede

| — | kasvitiede |
| --- | --- |

—

kasvitiede

| — | biomatematiikka |
| --- | --- |

—

biomatematiikka

| B. | Erityisopinnot






  a. | Perustieteet






  — | anatomia (histologia ja embryologia mukaan luettuna) |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Erityisopinnot

a.

Perustieteet

—

anatomia (histologia ja embryologia mukaan luettuna)

| — | fysiologia |
| --- | --- |

—

fysiologia

| — | biokemia |
| --- | --- |

—

biokemia

| — | genetiikka |
| --- | --- |

—

genetiikka

| — | farmakologia |
| --- | --- |

—

farmakologia

| — | farmasia |
| --- | --- |

—

farmasia

| — | toksikologia |
| --- | --- |

—

toksikologia

| — | mikrobiologia |
| --- | --- |

—

mikrobiologia

| — | immunologia |
| --- | --- |

—

immunologia

| — | epidemiologia |
| --- | --- |

—

epidemiologia

| — | ammattietiikka |
| --- | --- |

—

ammattietiikka

| b. | Kliiniset tieteet






  — | obstetriikka |
| --- | --- | --- |

b.

Kliiniset tieteet

—

obstetriikka

| — | patologia (mukaan luettuna patologinen anatomia) |
| --- | --- |

—

patologia (mukaan luettuna patologinen anatomia)

| — | parasitologia |
| --- | --- |

—

parasitologia

| — | sisätautioppi ja kirurgia (mukaan luettuna anestesiologia) |
| --- | --- |

—

sisätautioppi ja kirurgia (mukaan luettuna anestesiologia)

| — | kliinistä opetusta, jossa käsitellään kotieläimiä, siipikarjaa ja muita eläinlajeja |
| --- | --- |

—

kliinistä opetusta, jossa käsitellään kotieläimiä, siipikarjaa ja muita eläinlajeja

| — | ennaltaehkäisevä lääketiede |
| --- | --- |

—

ennaltaehkäisevä lääketiede

| — | radiologia |
| --- | --- |

—

radiologia

| — | lisääntyminen ja lisääntymiseen liittyvät sairaudet |
| --- | --- |

—

lisääntyminen ja lisääntymiseen liittyvät sairaudet

| — | eläinlääkintöhallinto ja eläinlääketieteellinen kansanterveystyö |
| --- | --- |

—

eläinlääkintöhallinto ja eläinlääketieteellinen kansanterveystyö

| — | eläinlääketieteellinen lainsäädäntö ja oikeuslääketiede |
| --- | --- |

—

eläinlääketieteellinen lainsäädäntö ja oikeuslääketiede

| — | sairauksien hoito-oppi |
| --- | --- |

—

sairauksien hoito-oppi

| — | propedeutiikka |
| --- | --- |

—

propedeutiikka

| c. | Eläinten tuotanto






  — | eläinten tuotanto |
| --- | --- | --- |

c.

Eläinten tuotanto

—

eläinten tuotanto

| — | ruokintaoppi |
| --- | --- |

—

ruokintaoppi

| — | agronomia |
| --- | --- |

—

agronomia

| — | maatalousekonomia |
| --- | --- |

—

maatalousekonomia

| — | kotieläinten hoito |
| --- | --- |

—

kotieläinten hoito

| — | eläinlääkintähygienia |
| --- | --- |

—

eläinlääkintähygienia

| — | etologia ja eläintensuojelu |
| --- | --- |

—

etologia ja eläintensuojelu

| d. | Elintarvikehygienia






  — | eläinkunnasta peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden tarkastus ja valvonta |
| --- | --- | --- |

d.

Elintarvikehygienia

—

eläinkunnasta peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden tarkastus ja valvonta

| — | elintarvikehygienia ja -teknologia |
| --- | --- |

—

elintarvikehygienia ja -teknologia

| — | käytännön harjoittelu (mukaan luettuna käytännön työ teurastamolla ja elintarviketehtaalla) |
| --- | --- |

—

käytännön harjoittelu (mukaan luettuna käytännön työ teurastamolla ja elintarviketehtaalla)

Käytännön harjoittelu voidaan suorittaa harjoittelujakson muodossa edellyttäen, että kyseinen harjoittelu on kokopäiväistä ja suoritetaan toimivaltaisen viranomaisen suoran valvonnan alaisena ja ettei harjoittelujakso ole kuutta kuukautta pidempi viiden vuoden koulutuksen kokonaismäärästä.

Teoreettisen ja käytännöllisen opetuksen on oltava tasapainossa ja sovitettu yhteen eri oppiaineryhmien välillä siten, että opiskelija saa asianmukaisella tavalla eläinlääkärin kaikissa tehtävissä tarvittavat tiedot ja tarvittavan kokemuksen.

5.4.2.   Eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21. joulukuuta 1980

Danmark

Bevis for bestået kandidateksamen I veterinærvidenskab

Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

21. joulukuuta 1980

Deutschland

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abscnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21. joulukuuta 1980

Ελλάς

Πτυχίo Κτηvιατρικής

Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

1. tammikuuta 1981

España

Titulo de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. tammikuuta 1986

France

Diplôme d'État de docteur vétérinaire

21. joulukuuta 1980

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21. joulukuuta 1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1. tammikuuta 1985

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'État

21. joulukuuta 1980

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartse-nijkundig examen

21. joulukuuta 1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

| — | Doktor der Veterinärmedizin |
| --- | --- |

—

Doktor der Veterinärmedizin

| — | Doctor medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Doctor medicinae veterinariae

| — | Fachtierarzt |
| --- | --- |

—

Fachtierarzt

1. tammikuuta 1994

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

Universidade

1. tammikuuta 1986

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

1. tammikuuta 1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

1. University of Bristol

21. joulukuuta 1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

2. University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

3. University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

4. University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

5. University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

6. University of London

Liite V.5:
  Kätilöt

5.5.1.   Kätilön koulutusohjelma (koulutuslinjat I ja II)

Kätilön koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä seuraavat kaksi osaa:

| A. | Teoreettinen ja tekninen opetus






  a. Yleiset oppiaineet | b. | Kätilöntoimeen liittyvät oppiaineet |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Teoreettinen ja tekninen opetus

a. Yleiset oppiaineet

b.

Kätilöntoimeen liittyvät oppiaineet

| — | anatomian ja fysiologian perusteet |
| --- | --- |

—

anatomian ja fysiologian perusteet

| — | patologian perusteet |
| --- | --- |

—

patologian perusteet

| — | bakteriologian, virologian ja parasitologian perusteet |
| --- | --- |

—

bakteriologian, virologian ja parasitologian perusteet

| — | biofysiikan, biokemian ja radiologian perusteet |
| --- | --- |

—

biofysiikan, biokemian ja radiologian perusteet

| — | lastentautioppi, erityisesti vastasyntyneiden sairaudet |
| --- | --- |

—

lastentautioppi, erityisesti vastasyntyneiden sairaudet

| — | terveydenhoito, terveyskasvatus, sairauksien ehkäisy, sairauksien varhaisdiagnosointi |
| --- | --- |

—

terveydenhoito, terveyskasvatus, sairauksien ehkäisy, sairauksien varhaisdiagnosointi

| — | ravitsemus ja ravitsemusoppi, erityisesti naisten, vastasyntyneiden ja imeväisten osalta |
| --- | --- |

—

ravitsemus ja ravitsemusoppi, erityisesti naisten, vastasyntyneiden ja imeväisten osalta

| — | sosiologian ja sosiaalilääketieteen perusteet |
| --- | --- |

—

sosiologian ja sosiaalilääketieteen perusteet

| — | farmakologian perusteet |
| --- | --- |

—

farmakologian perusteet

| — | psykologia |
| --- | --- |

—

psykologia

| — | kasvatustiede |
| --- | --- |

—

kasvatustiede

| — | terveys- ja sosiaalilainsäädäntö ja terveydenhuollon organisaatio |
| --- | --- |

—

terveys- ja sosiaalilainsäädäntö ja terveydenhuollon organisaatio

| — | ammattietiikka ja -lainsäädäntö |
| --- | --- |

—

ammattietiikka ja -lainsäädäntö

| — | sukupuolikasvatus ja perhesuunnittelu |
| --- | --- |

—

sukupuolikasvatus ja perhesuunnittelu

| — | äidin ja lapsen oikeusturva |
| --- | --- |

—

äidin ja lapsen oikeusturva

| — | anatomia ja fysiologia |
| --- | --- |

—

anatomia ja fysiologia

| — | embryologia ja sikiön kehitys |
| --- | --- |

—

embryologia ja sikiön kehitys

| — | raskaus, synnytys ja lapsivuodeaika |
| --- | --- |

—

raskaus, synnytys ja lapsivuodeaika

| — | gynekologinen ja obstetrinen patologia |
| --- | --- |

—

gynekologinen ja obstetrinen patologia

| — | synnytys- ja vanhempainvalmennus, mukaan luettuna psykologiset näkökohdat |
| --- | --- |

—

synnytys- ja vanhempainvalmennus, mukaan luettuna psykologiset näkökohdat

| — | synnytykseen valmistaminen (mukaan luettuna obstetristen teknisten apuvälineiden tuntemus ja käyttö) |
| --- | --- |

—

synnytykseen valmistaminen (mukaan luettuna obstetristen teknisten apuvälineiden tuntemus ja käyttö)

| — | kivunlievitys, nukutus ja elvytys |
| --- | --- |

—

kivunlievitys, nukutus ja elvytys

| — | vastasyntyneen fysiologia ja patologia |
| --- | --- |

—

vastasyntyneen fysiologia ja patologia

| — | vastasyntyneen hoito ja seuranta |
| --- | --- |

—

vastasyntyneen hoito ja seuranta

| — | psykologiset ja sosiaaliset tekijät |
| --- | --- |

—

psykologiset ja sosiaaliset tekijät

| B. | Kliininen ja käytännön koulutus
  Koulutukseen tulee liittyä asianmukainen ohjaus:






  — | Raskausneuvonta, joka käsittää vähintään 100 ennen synnytystä tehtyä tutkimusta. |
| --- | --- | --- |

B.

Kliininen ja käytännön koulutus

Koulutukseen tulee liittyä asianmukainen ohjaus:

—

Raskausneuvonta, joka käsittää vähintään 100 ennen synnytystä tehtyä tutkimusta.

| — | Vähintään 40 raskauden seuranta ja hoito. |
| --- | --- |

—

Vähintään 40 raskauden seuranta ja hoito.

| — | Vähintään 40 synnytyksen hoitaminen; jos opiskelija ei voi hoitaa näin monta synnytystä potilaiden vähyyden vuoksi, voidaan hyväksyä vähintään 30 synnytyksen hoitaminen edellyttäen, että opiskelija lisäksi avustaa 20 synnytyksessä. |
| --- | --- |

—

Vähintään 40 synnytyksen hoitaminen; jos opiskelija ei voi hoitaa näin monta synnytystä potilaiden vähyyden vuoksi, voidaan hyväksyä vähintään 30 synnytyksen hoitaminen edellyttäen, että opiskelija lisäksi avustaa 20 synnytyksessä.

| — | Avustaminen yhdessä tai kahdessa perätilasynnytyksessä. Jos tämä ei ole mahdollista sen vuoksi, ettei perätilasynnytyksiä ole, harjoittelu voidaan suorittaa simuloidussa tilanteessa. |
| --- | --- |

—

Avustaminen yhdessä tai kahdessa perätilasynnytyksessä. Jos tämä ei ole mahdollista sen vuoksi, ettei perätilasynnytyksiä ole, harjoittelu voidaan suorittaa simuloidussa tilanteessa.

| — | Välilihan leikkauksen tekeminen ja haavan ompelu. Haavan ompelua opetetaan sekä teoriassa että käytännössä. Haavan ompelun opetukseen kuuluu sekä välilihanleikkaushaavan että pelkän välilihan repeämän ompelu. Opetus voidaan antaa simuloidussa tilanteessa, jos se on aivan välttämätöntä |
| --- | --- |

—

Välilihan leikkauksen tekeminen ja haavan ompelu. Haavan ompelua opetetaan sekä teoriassa että käytännössä. Haavan ompelun opetukseen kuuluu sekä välilihanleikkaushaavan että pelkän välilihan repeämän ompelu. Opetus voidaan antaa simuloidussa tilanteessa, jos se on aivan välttämätöntä

| — | Seuranta ja hoito 40 riskisynnyttäjälle raskauden, synnytyksen tai lapsivuodeajan aikana |
| --- | --- |

—

Seuranta ja hoito 40 riskisynnyttäjälle raskauden, synnytyksen tai lapsivuodeajan aikana

| — | Vähintään 100 lapsivuoteisen naisen ja terveen vastasyntyneen seuranta ja hoito (tutkimus mukaan luettuna) synnytyksen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Vähintään 100 lapsivuoteisen naisen ja terveen vastasyntyneen seuranta ja hoito (tutkimus mukaan luettuna) synnytyksen jälkeen.

| — | Erityishoitoa tarvitsevien vastasyntyneiden seuranta ja hoito, mukaan luettuna keskoset, yliaikaiset, alipainoiset ja sairaat lapset. |
| --- | --- |

—

Erityishoitoa tarvitsevien vastasyntyneiden seuranta ja hoito, mukaan luettuna keskoset, yliaikaiset, alipainoiset ja sairaat lapset.

| — | Gynekologisten ja obstetristen sairauksien hoito. |
| --- | --- |

—

Gynekologisten ja obstetristen sairauksien hoito.

| — | Perehdytys sisätautien ja kirurgisten sairauksien hoitoon. Perehdytys sisältää teoreettista opetusta ja käytännön harjoittelua. |
| --- | --- |

—

Perehdytys sisätautien ja kirurgisten sairauksien hoitoon. Perehdytys sisältää teoreettista opetusta ja käytännön harjoittelua.

Teoreettisen ja teknisen opetuksen (koulutusohjelman osa A) on oltava tasapainossa ja sovitettu yhteen kliinisen koulutuksen kanssa (koulutusohjelman osa B) niin, että että opiskelijalla on mahdollisuus hankkia riittävästi tässä liitteessä tarkoitettua tietoa ja kokemusta.

Kliininen opetus (koulutusohjelman osa B) annetaan ohjattuna käytännön työpaikkakoulutuksena sairaalan osastoilla tai muissa toimivaltaisten viranomaisten tai elinten hyväksymissä terveydenhuollon yksiköissä. Kätilöopiskelijat osallistuvat harjoittelun osana yksikköjen toimintaan, sikäli kuin se liittyy heidän koulutukseensa. Heidät perehdytetään kätilöntoimeen liittyviin
  tehtäviin
  .

5.5.2.   Kätilön koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23. tammikuuta 1983

Danmark

Bevis for bestået jordemodereksamen

Danmarks jordemoderskole

Jordemoder

23. tammikuuta 1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23. tammikuuta 1983

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαλα |
| --- | --- |

—

Μαλα

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

23. tammikuuta 1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1. tammikuuta 1986

France

Diplôme de sage-femme

L'État

Sage-femme

23. tammikuuta 1983

Ireland

Certificate in Midwifery

An Board Altranais

Midwife

23. tammikuuta 1983

Italia

Diploma d'ostetrica

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23. tammikuuta 1983

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23. tammikuuta 1983

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23. tammikuuta 1983

Österreich

Hebammen-Diplom

| — | Hebammenakademie |
| --- | --- |

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1. tammikuuta 1994

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1. Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1. tammikuuta 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de póslicenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de póslicenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorske-examen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorske-examen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1. tammikuuta 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1. tammikuuta 1994

United Kingdom

Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

Various

Midwife

23. tammikuuta 1983

Liite V.6: Psykoterapeutit

5.6.1.   
  Tiedot ja taidot

Psykoterapeutin koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| — | riittävät tiedot psykoterapeuttisista koulukunnista ja niiden ihmiskäsityksestä; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot psykoterapeuttisista koulukunnista ja niiden ihmiskäsityksestä;

| — | riittävät tiedot psykopatologiasta; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot psykopatologiasta;

| — | riittävät tiedot interventiotavoista kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot interventiotavoista kriisitilanteissa;

| — | riittävät tiedot oikeudellisista ja muista edellytyksistä psykoterapian toimintaa harjoitettaessa; |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot oikeudellisista ja muista edellytyksistä psykoterapian toimintaa harjoitettaessa;

| — | riittävät tiedot eettisistä ohjeista psykoterapian toimintaa harjoitettaessa. |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot eettisistä ohjeista psykoterapian toimintaa harjoitettaessa.

5.6.2.   
  Psykoterapeuttien koulutusohjelma

Koulutus kestää 7 vuotta ja siihen sisältyy vähintään 3 200 oppituntia. Koulutuksen neljä viimeistä vuotta on suoritettava psykoterapian erikoistumisjaksolla.

Psykoterapeuttinen minäkuva tai vastaava

Tähän sisältyy oppianalyysi, minäkuva ja muita menetelmiä, joihin kuuluu elementtejä itsearvioinnista, omaterapiasta ja henkilökohtaisesta kokemuksesta.

Teoriaopinnot

Yleisjakso, joka koostuu psykoterapian yliopisto-opinnoista tai ammatillisesta koulutuksesta ja erikoistumisjaksosta. Ensimmäisen oppiarvon myöntämiseen johtavien yliopisto-ohjelmien tai vastaavan ammatillisen pätevyyden psykoterapian kannalta relevantilla erikoisalalla tarjoavan ammatillisen koulutuksen voidaan katsoa korvaavan psykoterapiakoulutuksen yleisjakson joko osittain tai kokonaan, mutta niitä ei voi missään tapauksessa laskea osaksi nelivuotista erikoistumisjaksoa.

Erikoistumisjaksoon kuuluu seuraavaa:

| — | teoriat ihmisen kehittymisestä koko elinkaaren aikana, seksuaalinen kehitys mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

teoriat ihmisen kehittymisestä koko elinkaaren aikana, seksuaalinen kehitys mukaan lukien;

| — | muiden psykoterapeuttisten lähestymistapojen ymmärtäminen; |
| --- | --- |

—

muiden psykoterapeuttisten lähestymistapojen ymmärtäminen;

| — | teoria muutoksesta; |
| --- | --- |

—

teoria muutoksesta;

| — | psykoterapiaa koskevien sosiaalisten edellytysten ymmärtäminen; |
| --- | --- |

—

psykoterapiaa koskevien sosiaalisten edellytysten ymmärtäminen;

| — | psykopatologian teoriat; |
| --- | --- |

—

psykopatologian teoriat;

| — | arviointi- ja interventioteoriat. |
| --- | --- |

—

arviointi- ja interventioteoriat.

Käytännön kokemus

Riittävä psykoterapian harjoittaminen jatkuvassa, omaa psykoterapiamenetelmää vastaavassa valvonnassa vähintään 2 vuoden ajan.

Harjoittelu terveydenhuoltolaitoksessa tai vastaava ammatillinen kokemus.

Harjoittelussa on varmistettava riittävä kokemus psyko-sosiaalisista kriiseistä ja yhteistyöstä muiden terveydenhoitoalalla toimivien asiantuntijoiden kanssa.

5.6.3.   
  Psykoterapeutin toiminnot

Sellaisten ihmisten hoito, jotka kärsivät

| — | psykooseista |
| --- | --- |

—

psykooseista

| — | neurooseista |
| --- | --- |

—

neurooseista

| — | psykosomaattisista sairauksista |
| --- | --- |

—

psykosomaattisista sairauksista

ja jotka ovat

| — | elämänkriisissä ja kriisitilanteissa |
| --- | --- |

—

elämänkriisissä ja kriisitilanteissa

Muut toiminnot:

| — | valvonta |
| --- | --- |

—

valvonta

| — | neuvonta |
| --- | --- |

—

neuvonta

| — | elämänlaadun yleisessä parantamisessa tukeminen |
| --- | --- |

—

elämänlaadun yleisessä parantamisessa tukeminen

| — | ehkäisevä neuvonta |
| --- | --- |

—

ehkäisevä neuvonta

5.6.4.   
  Psykoterapeutin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksa | Hyväksyntä | Sen osavaltion toimivaltainen viranomainen, jossa tutkinto suoritettiin | 1.1.1999 |
| Suomi/Finland | | Terveydenhuollon oikeusturvakeskus/Rättsskyddscentralen för hälsovården | 1.7.1994 |
| Italia | Tohtorin tutkinto psykologiassa tai lääketieteessä ja kirurgiassa sekä vähintään 4 vuoden erikoistuminen psykoterapiaan | Psykologiliiton alue- tai maakuntaneuvosto | 18.2.1989 |
| Alankomaat | | Sosiaali-, terveys- ja urheiluministeriö | 9.11.1993 |
| Itävalta | Kirjoittautuminen psykoterapeuttien luetteloon | Liittovaltion sosiaaliturva- ja sukupolviasiain ministeriö, terveysosasto | 1.1.1991 |
| Ruotsi | | | 1985 |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

Saksa

Hyväksyntä

Sen osavaltion toimivaltainen viranomainen, jossa tutkinto suoritettiin

1.1.1999

Suomi/Finland

Terveydenhuollon oikeusturvakeskus/Rättsskyddscentralen för hälsovården

1.7.1994

Italia

Tohtorin tutkinto psykologiassa tai lääketieteessä ja kirurgiassa sekä vähintään 4 vuoden erikoistuminen psykoterapiaan

Psykologiliiton alue- tai maakuntaneuvosto

18.2.1989

Alankomaat

Sosiaali-, terveys- ja urheiluministeriö

9.11.1993

Itävalta

Kirjoittautuminen psykoterapeuttien luetteloon

Liittovaltion sosiaaliturva- ja sukupolviasiain ministeriö, terveysosasto

1.1.1991

Ruotsi

1985

Liite V.7:
  Proviisorit

5.7.1.   Proviisorin koulutusohjelma

| — | kasvi- ja eläinbiologia |
| --- | --- |

—

kasvi- ja eläinbiologia

| — | fysiikka |
| --- | --- |

—

fysiikka

| — | yleinen ja epäorgaaninen kemia |
| --- | --- |

—

yleinen ja epäorgaaninen kemia

| — | orgaaninen kemia |
| --- | --- |

—

orgaaninen kemia

| — | analyyttinen kemia |
| --- | --- |

—

analyyttinen kemia

| — | farmaseuttinen kemia, mukaan luettuna lääkevalmisteiden analysointi |
| --- | --- |

—

farmaseuttinen kemia, mukaan luettuna lääkevalmisteiden analysointi

| — | yleinen ja sovellettu (lääketieteellinen) biokemia |
| --- | --- |

—

yleinen ja sovellettu (lääketieteellinen) biokemia

| — | anatomia ja fysiologia, lääketieteellinen terminologia |
| --- | --- |

—

anatomia ja fysiologia, lääketieteellinen terminologia

| — | mikrobiologia |
| --- | --- |

—

mikrobiologia

| — | farmakologia ja lääkehoito |
| --- | --- |

—

farmakologia ja lääkehoito

| — | farmaseuttinen teknologia |
| --- | --- |

—

farmaseuttinen teknologia

| — | toksikologia |
| --- | --- |

—

toksikologia

| — | farmakognosia |
| --- | --- |

—

farmakognosia

| — | lainsäädäntö ja tarvittaessa ammattietiikka |
| --- | --- |

—

lainsäädäntö ja tarvittaessa ammattietiikka

Kaikkien koulutusohjelman vähimmäisvaatimuksiin kuuluvien oppiaineiden teoreettisessa ja käytännöllisessä opetuksessa on painotettava riittävästi teoriaa opetuksen yliopistollisen luonteen
  säilyttämiseksi
  .

5.7.2.   Proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apoteker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universités |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van apoteker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1. lokakuuta 1987

Danmark

Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

Danmarks Farmaceutiske Højskole

1. lokakuuta 1987

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1. lokakuuta 1987

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1. lokakuuta 1987

España

Título de licenciado en farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. lokakuuta 1987

France

| — | Diplôme d'État de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de pharmacien

| — | Diplôme d'État de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de docteur en pharmacie

Universités

1. lokakuuta 1987

Ireland

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1. lokakuuta 1987

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1. marraskuuta 1993

Luxembourg

Diplôme d'État de pharmacien

Jury d'examen d'État + visa du ministre de l'éducation nationale

1. lokakuuta 1987

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Pharmacie

1. lokakuuta 1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

1. lokakuuta 1994

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Universidades

1. lokakuuta 1987

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

1. lokakuuta 1994

Sverige

Apotekarexamen

Uppsala universitet

1. lokakuuta 1994

United Kingdom

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1. lokakuuta 1987

Liite V.8: Arkkitehdit

5.8.1.   Tiedot ja taidot

Arkkitehdin koulutuksella on taattava, että asianomainen saa seuraavat tiedot ja taidot:

| 1. | kyky esteettiset ja tekniset vaatimukset täyttävään arkkitehtoniseen suunnitteluun; |
| --- | --- |

1.

kyky esteettiset ja tekniset vaatimukset täyttävään arkkitehtoniseen suunnitteluun;

| 2. | riittävä arkkitehtuurin sekä sille läheisten taiteen, tekniikan ja yhteiskuntatieteen alojen historian ja teorian tuntemus; |
| --- | --- |

2.

riittävä arkkitehtuurin sekä sille läheisten taiteen, tekniikan ja yhteiskuntatieteen alojen historian ja teorian tuntemus;

| 3. | taiteiden tuntemus arkkitehtonisen suunnittelun laatuun vaikuttavana tekijänä; |
| --- | --- |

3.

taiteiden tuntemus arkkitehtonisen suunnittelun laatuun vaikuttavana tekijänä;

| 4. | riittävä perehtyneisyys kaupunkisuunnitteluun ja suunnitteluprosessin edellyttämät taidot; |
| --- | --- |

4.

riittävä perehtyneisyys kaupunkisuunnitteluun ja suunnitteluprosessin edellyttämät taidot;

| 5. | kyky ymmärtää ihmisen ja rakennusten sekä rakennusten ja niiden ympäristön välisiä suhteita ja tarvetta suhteuttaa rakennukset ja niiden väliset tilat ihmisen tarpeisiin ja mittakaavaan; |
| --- | --- |

5.

kyky ymmärtää ihmisen ja rakennusten sekä rakennusten ja niiden ympäristön välisiä suhteita ja tarvetta suhteuttaa rakennukset ja niiden väliset tilat ihmisen tarpeisiin ja mittakaavaan;

| 6. | kyky ymmärtää arkkitehdin ammattikuva ja hänen tehtävänsä yhteiskunnassa ja erityisesti kyky ottaa yhteiskunnalliset tekijät huomioon hankkeiden ohjelmoinnissa; |
| --- | --- |

6.

kyky ymmärtää arkkitehdin ammattikuva ja hänen tehtävänsä yhteiskunnassa ja erityisesti kyky ottaa yhteiskunnalliset tekijät huomioon hankkeiden ohjelmoinnissa;

| 7. | suunnitteluohjelman laadinnassa tarvittavien tutkimus- ja valmistelumenetelmien hallinta; |
| --- | --- |

7.

suunnitteluohjelman laadinnassa tarvittavien tutkimus- ja valmistelumenetelmien hallinta;

| 8. | perehtyneisyys rakennussuunnitteluun liittyviin rakenne- ja muihin teknisiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

8.

perehtyneisyys rakennussuunnitteluun liittyviin rakenne- ja muihin teknisiin kysymyksiin;

| 9. | riittävä perehtyneisyys rakennusten fysikaalisiin ongelmiin, teknologiaan ja toimintaan miellyttävän ja säältä suojaavan sisätilan luomiseksi; |
| --- | --- |

9.

riittävä perehtyneisyys rakennusten fysikaalisiin ongelmiin, teknologiaan ja toimintaan miellyttävän ja säältä suojaavan sisätilan luomiseksi;

| 10. | riittävä suunnittelutaito rakennuksen käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi kustannustekijöiden ja rakennusmääräysten asettamissa rajoissa; |
| --- | --- |

10.

riittävä suunnittelutaito rakennuksen käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi kustannustekijöiden ja rakennusmääräysten asettamissa rajoissa;

| 11. | sellainen asianomaisten teollisuudenalojen, järjestöjen, säännösten ja menettelytapojen tuntemus, joka on tarpeen rakennussuunnitelmia toteutettaessa ja sovitettaessa hankkeita kokonaissuunnitteluun. |
| --- | --- |

11.

sellainen asianomaisten teollisuudenalojen, järjestöjen, säännösten ja menettelytapojen tuntemus, joka on tarpeen rakennussuunnitelmia toteutettaessa ja sovitettaessa hankkeita kokonaissuunnitteluun.

5.8.2.   Direktiivin 24 artiklan 1 kohdan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viitelukuvuosi

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | ”Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

”Faculté Polytechnique” van Mons

1988/1989

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 6. | Ingénieur-civil -architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil -architecte

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technischen Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technischen Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technischen Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technischen Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (15) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (15)

| — | Universitäten- Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten- Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα - μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων - μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων - μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων - μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων - μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων οτον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona. |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona.

1988/1989

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

2. Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch) |
| --- | --- |

2.

Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

| 2. | College of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

College of Technology, Bolton Street, Dublin

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania - Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania - Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Universtià di Roma II |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma II

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile - architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

1998/1999

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 55.

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom.-Ingenieur, Dipl.- Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom.-Ingenieur, Dipl.- Ing.

| 1. | Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom. Ingenieur, Dipl.- Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom. Ingenieur, Dipl.- Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

3. Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universitât Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universitât Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

4. Magister der Architektur,

Magister architectura, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

5. Magister der Architektur,

Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

6. Magister der Architektur,

Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

1988/1989

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

1. Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 42 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 55 of this Directive and of the Criteria for validation.

1988/1989

2. Degrees in architecture

2. Universities

3. Final examination

3. Architectural Association

4. Examination in architecture

4. Royal College of Art

5. Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  
  1. tammikuuta 1983, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä päivää ja jotka ovat suorittaneet koulutuksen ennen vuoden 1988 loppua

(2)  
  1. tammikuuta 1983

(3)  
  Suu- ja leukakirurgian erikoisalan koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutuksen (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) edellytyksenä on, että hakija on suorittanut hyväksytysti lääkärin peruskoulutuksen (26 artikla) ja lisäksi suorittanut hyväksytysti hammaslääkärin koulutuksen (41 artikla)

(4)  
  1. tammikuuta 1983

(5)  
  1. elokuuta 1987, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä päivää

(6)  
  31. joulukuuta 1971

(7)  
  Kyseisiä asiakirjoja ei enää anneta koulutuksesta, joka on alkanut 5. maaliskuuta 1982 jälkeen

(8)  
  9. heinäkuuta 1984

(9)  
  1. tammikuuta 1983, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä päivää ja jotka ovat suorittaneet koulutuksen ennen vuoden 1988 loppua.

(10)  
  3. joulukuuta 1971

(11)  
  Kyseisiä asiakirjoja ei enää anneta koulutuksesta, joka on alkanut 5. maaliskuuta 1982 jälkeen

(12)  
  8. heinäkuuta 1984

(13)  
  1. tammikuuta 1987, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä päivää ja jotka ovat suorittaneet koulutuksen ennen vuoden 1988 loppua.

(14)  
  1. tammikuuta 1983

(15)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 56 Absatz 1 anzuerkennen.

LIITE VI

Arkkitehdin
  koulutuksesta annetut asiakirjat, joita saavutetut oikeudet koskevat 58 artiklan 1 kohdan nojalla

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | kansallisissa arkkitehtikorkeakouluissa tai -instituuteissa annetut tutkintotodistukset (architectearchitect) |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Viitelukuvuosi

België/Belgique/Belgien

—

kansallisissa arkkitehtikorkeakouluissa tai -instituuteissa annetut tutkintotodistukset (architectearchitect)

| — | Hasseltin maakunnallisessa arkkitehtikorkeakoulussa annetut tutkintotodistukset (architect) |
| --- | --- |

—

Hasseltin maakunnallisessa arkkitehtikorkeakoulussa annetut tutkintotodistukset (architect)

| — | kuninkaallisissa taideakatemioissa annetut tutkintotodistukset (architecte - architect) |
| --- | --- |

—

kuninkaallisissa taideakatemioissa annetut tutkintotodistukset (architecte - architect)

| — | Saint-Luc-oppilaitoksessa ”écoles Saint-Luc” annetut tutkintotodistukset (architecte - architect) |
| --- | --- |

—

Saint-Luc-oppilaitoksessa ”écoles Saint-Luc” annetut tutkintotodistukset (architecte - architect)

| — | yliopistolliset insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on arkkitehtiliiton antama harjoittelutodistus, joka oikeuttaa sen haltijan käyttämään arkkitehdin ammattinimikettä (architecte - architect) |
| --- | --- |

—

yliopistolliset insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on arkkitehtiliiton antama harjoittelutodistus, joka oikeuttaa sen haltijan käyttämään arkkitehdin ammattinimikettä (architecte - architect)

| — | arkkitehtuurin keskus- tai valtakunnallisen tutkintolautakunnan antamat arkkitehdin tutkintotodistukset (architecte - architect) |
| --- | --- |

—

arkkitehtuurin keskus- tai valtakunnallisen tutkintolautakunnan antamat arkkitehdin tutkintotodistukset (architecte - architect)

| — | yliopistojen soveltavien luonnontieteiden tiedekunnissa ja Monsin teknillisessä tiedekunnassa annetut insinöörin/arkkitehdin ja arkkitehdin/insinöörin tutkintotodistukset (ingénieur-architecte, ingénieur-architect) |
| --- | --- |

—

yliopistojen soveltavien luonnontieteiden tiedekunnissa ja Monsin teknillisessä tiedekunnassa annetut insinöörin/arkkitehdin ja arkkitehdin/insinöörin tutkintotodistukset (ingénieur-architecte, ingénieur-architect)

1987/1988

Danmark

| — | Kööpenhaminan ja Århusin arkkitehtikouluissa annetut tutkintotodistukset (architekt) |
| --- | --- |

—

Kööpenhaminan ja Århusin arkkitehtikouluissa annetut tutkintotodistukset (architekt)

| — | arkkitehtikollegion antama rekisteröintitodistus, joka on annettu 28 toukokuuta 1975 annetun lain N:o 202 nojalla (registreret arkitekt) |
| --- | --- |

—

arkkitehtikollegion antama rekisteröintitodistus, joka on annettu 28 toukokuuta 1975 annetun lain N:o 202 nojalla (registreret arkitekt)

| — | teknillisissä korkeakouluissa annetut tutkintotodistukset (bygningskonstruktør), joiden liitteenä on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus muodollisen pätevyyden osoittavan kokeensuorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 57 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi |
| --- | --- |

—

teknillisissä korkeakouluissa annetut tutkintotodistukset (bygningskonstruktør), joiden liitteenä on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus muodollisen pätevyyden osoittavan kokeensuorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 57 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi

1987/1988

Deutschland

| — | taidekorkeakoulujen myöntämät tutkintotodistukset (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK) |
| --- | --- |

—

taidekorkeakoulujen myöntämät tutkintotodistukset (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

| — | teknillisten korkeakoulujen ”Technische Hochschule”-oppilaitoksen ja yliopistojen arkkitehtuuriosaston (Architektur/Hochbau), ja jos mainittu korkeakoulu on liitetty ”Gesamthochschule”-oppilaitokseen, myös ”Gesamthochschule”-oppilaitosten arkkitehtuuriosaston antamat tutkintotodistukset (Dipl.Ing. ja muut oppiarvot, jotka myöhemmin saatetaan myöntää kyseisten tutkintotodistusten haltijoille) |
| --- | --- |

—

teknillisten korkeakoulujen ”Technische Hochschule”-oppilaitoksen ja yliopistojen arkkitehtuuriosaston (Architektur/Hochbau), ja jos mainittu korkeakoulu on liitetty ”Gesamthochschule”-oppilaitokseen, myös ”Gesamthochschule”-oppilaitosten arkkitehtuuriosaston antamat tutkintotodistukset (Dipl.Ing. ja muut oppiarvot, jotka myöhemmin saatetaan myöntää kyseisten tutkintotodistusten haltijoille)

| — | ammattikorkeakoulujen ”Fachhochschule”-oppilaitoksen arkkitehtuuriosaston (Architektur/Hochbau), ja jos mainittu korkeakoulu on liitetty ”Gesamthochschule”-oppilaitokseen, myös ”Gesamthochschule”-oppilaitosten arkkitehtuuriosaston antama tutkintotodistus, jonka liitteenä on, jos koulutus on lyhyempi kuin nelivuotinen, mutta ainakin kolme vuotta, asianomaisen ammatillisen toimielimen antama 56 artiklan 1 kohdan mukainen todistus nelivuotisesta ammattikokemuksesta Saksan liittotasavallassa (Ingenieur grad. ja muut oppiarvot, jotka myöhemmin saatetaan myöntää kyseisten tutkintotodistusten haltijoille) |
| --- | --- |

—

ammattikorkeakoulujen ”Fachhochschule”-oppilaitoksen arkkitehtuuriosaston (Architektur/Hochbau), ja jos mainittu korkeakoulu on liitetty ”Gesamthochschule”-oppilaitokseen, myös ”Gesamthochschule”-oppilaitosten arkkitehtuuriosaston antama tutkintotodistus, jonka liitteenä on, jos koulutus on lyhyempi kuin nelivuotinen, mutta ainakin kolme vuotta, asianomaisen ammatillisen toimielimen antama 56 artiklan 1 kohdan mukainen todistus nelivuotisesta ammattikokemuksesta Saksan liittotasavallassa (Ingenieur grad. ja muut oppiarvot, jotka myöhemmin saatetaan myöntää kyseisten tutkintotodistusten haltijoille)

| — | teknillisten koulujen ”Ingenieurschule”-oppilaitoksen ja ammattioppilaitosten ”Werkkunstschule” arkkitehtuuriosaston ennen 1 päivää tammikuuta 1973 antamat tutkintotodistukset (Prüfungszeugnis), joiden liitteenä on toimivaltaisten viranomaisten antama todistus muodollisen ammattipätevyyden osoittavan kokeen suorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 57 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi |
| --- | --- |

—

teknillisten koulujen ”Ingenieurschule”-oppilaitoksen ja ammattioppilaitosten ”Werkkunstschule” arkkitehtuuriosaston ennen 1 päivää tammikuuta 1973 antamat tutkintotodistukset (Prüfungszeugnis), joiden liitteenä on toimivaltaisten viranomaisten antama todistus muodollisen ammattipätevyyden osoittavan kokeen suorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 57 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi

1987/1988

Eλλάς

| — | Ateenan Metsovion Polytechnion -korkeakoulussa annetut insinöörin/arkkitehdin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla |
| --- | --- |

—

Ateenan Metsovion Polytechnion -korkeakoulussa annetut insinöörin/arkkitehdin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

| — | Thessalonikin Aristotelion Panepistimion -korkeakoulussa annetut insinöörin/arkkitehdin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla |
| --- | --- |

—

Thessalonikin Aristotelion Panepistimion -korkeakoulussa annetut insinöörin/arkkitehdin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

| — | Ateenan Metsovion Polytechnion -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla |
| --- | --- |

—

Ateenan Metsovion Polytechnion -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

| — | Thessalonikin Artistotelion Panepistimion -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla |
| --- | --- |

—

Thessalonikin Artistotelion Panepistimion -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

| — | Panepistimion Thrakis -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla |
| --- | --- |

—

Panepistimion Thrakis -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

| — | Panepistimion Patron -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa alalla |
| --- | --- |

—

Panepistimion Patron -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa alalla

1987/1988

España

Opetus- ja tiedeministeriön tai korkeakoulun antama virallinen arkkitehdin pätevyystodistus (título oficial de arquitecto)

1987/1988

France

| — | vuoteen 1959 saakka opetusministeriön ja sen jälkeen kulttuuriministeriön antamat valtion arkkitehdin tutkintotodistukset (architecte DPLG) |
| --- | --- |

—

vuoteen 1959 saakka opetusministeriön ja sen jälkeen kulttuuriministeriön antamat valtion arkkitehdin tutkintotodistukset (architecte DPLG)

| — | École spéciale d'architecture-oppilaitoksessa annetut tutkintotodistukset (architecte DESA) |
| --- | --- |

—

École spéciale d'architecture-oppilaitoksessa annetut tutkintotodistukset (architecte DESA)

| — | Strasbourgin ”École nationale supérieure des Arts et Industries”-oppilaitoksen (aiemmin ”École nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) arkkitehtuuriosastossa vuodesta 1955 alkaen annetut tutkintotodistukset (architecte ENSAIS) |
| --- | --- |

—

Strasbourgin ”École nationale supérieure des Arts et Industries”-oppilaitoksen (aiemmin ”École nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) arkkitehtuuriosastossa vuodesta 1955 alkaen annetut tutkintotodistukset (architecte ENSAIS)

1987/1988

Ireland

| — | Irlannin valtionyliopiston (National University of Ireland) ”Bachelor of Architecture” -tutkinto (B Arch. (NUI)), jota edeltää Dublinin University Collegessa suoritettu arkkitehtitutkinto |
| --- | --- |

—

Irlannin valtionyliopiston (National University of Ireland) ”Bachelor of Architecture” -tutkinto (B Arch. (NUI)), jota edeltää Dublinin University Collegessa suoritettu arkkitehtitutkinto

| — | College of Technology -opistossa (Bolton Street, Dublin) annettu korkeakoulututkinnon tasoinen arkkitehdin tutkintotodistus (Diplom.Arch.) |
| --- | --- |

—

College of Technology -opistossa (Bolton Street, Dublin) annettu korkeakoulututkinnon tasoinen arkkitehdin tutkintotodistus (Diplom.Arch.)

| — | todistus Irlannin kuninkaallisen arkkitehti-instituutin (Royal Institute of Architects of Ireland) liitännäisjäsenyydestä (A.R.I.A.I.) |
| --- | --- |

—

todistus Irlannin kuninkaallisen arkkitehti-instituutin (Royal Institute of Architects of Ireland) liitännäisjäsenyydestä (A.R.I.A.I.)

| — | todistus Irlannin kuninkaallisen arkkitehti-instituutin jäsenyydestä (M.R.I.A.I.) |
| --- | --- |

—

todistus Irlannin kuninkaallisen arkkitehti-instituutin jäsenyydestä (M.R.I.A.I.)

1987/1988

Italia

| — | yliopistossa, teknillisessä korkeakoulussa sekä Venetsian ja Reggio Calabrian arkkitehtikorkeakoulussa annettu ”laurea in architettura”-tutkintotodistus, yhdessä arkkitehdin ammatin itsenäiseen harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen kanssa, jonka opetusministeriö antaa sen jälkeen, kun asianomainen on toimivaltaiselle lautakunnalle suorittanut valtiontutkinnon, joka antaa oikeuden itsenäisesti harjoittaa arkkitehdin ammattia (dott. architetto) |
| --- | --- |

—

yliopistossa, teknillisessä korkeakoulussa sekä Venetsian ja Reggio Calabrian arkkitehtikorkeakoulussa annettu ”laurea in architettura”-tutkintotodistus, yhdessä arkkitehdin ammatin itsenäiseen harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen kanssa, jonka opetusministeriö antaa sen jälkeen, kun asianomainen on toimivaltaiselle lautakunnalle suorittanut valtiontutkinnon, joka antaa oikeuden itsenäisesti harjoittaa arkkitehdin ammattia (dott. architetto)

| — | yliopistossa ja teknillisessä korkeakoulussa annettu rakennustekniikan (”sezione costenzione civile”) ”laurea in ingegneria”-tutkintotodistus, yhdessä arkkitehdin ammatin itsenäiseen harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen kanssa, jonka opetusministeriö antaa sen jälkeen, kun asianomainen on toimivaltaiselle lautakunnalle suorittanut valtiontutkinnon, joka antaa oikeuden itsenäisesti harjoittaa ammattia (dott. ing. Architetto ou dott. ing. in ingegneria civile) |
| --- | --- |

—

yliopistossa ja teknillisessä korkeakoulussa annettu rakennustekniikan (”sezione costenzione civile”) ”laurea in ingegneria”-tutkintotodistus, yhdessä arkkitehdin ammatin itsenäiseen harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen kanssa, jonka opetusministeriö antaa sen jälkeen, kun asianomainen on toimivaltaiselle lautakunnalle suorittanut valtiontutkinnon, joka antaa oikeuden itsenäisesti harjoittaa ammattia (dott. ing. Architetto ou dott. ing. in ingegneria civile)

1987/1988

Nederland

| — | todistus Delftin tai Eindhovenin teknillisen opiston arkkitehtuuriosastossa suoritetusta arkkitehdin tutkinnosta (bouwkundig ingenieur) |
| --- | --- |

—

todistus Delftin tai Eindhovenin teknillisen opiston arkkitehtuuriosastossa suoritetusta arkkitehdin tutkinnosta (bouwkundig ingenieur)

| — | valtion hyväksymissä arkkitehtikouluissa annetut tutkintotodistukset (architect) |
| --- | --- |

—

valtion hyväksymissä arkkitehtikouluissa annetut tutkintotodistukset (architect)

| — | vuoteen 1971 saakka aiemmissa arkkitehtiopistoissa (Hoger Bouwkunstonderricht) annetut tutkintotodistukset (architect HBO) |
| --- | --- |

—

vuoteen 1971 saakka aiemmissa arkkitehtiopistoissa (Hoger Bouwkunstonderricht) annetut tutkintotodistukset (architect HBO)

| — | vuoteen 1970 saakka aiemmissa arkkitehtiopistoissa (Voortgezet Bouwkunstonderricht) annetut tutkintotodistukset (architect VBO) |
| --- | --- |

—

vuoteen 1970 saakka aiemmissa arkkitehtiopistoissa (Voortgezet Bouwkunstonderricht) annetut tutkintotodistukset (architect VBO)

| — | todistus Alankomaiden arkkitehtiliiton (Bond van Nederlandse Architecten -BNA) arkkitehtineuvoston toimeenpaneman tutkinnon suorittamisesta (architect) |
| --- | --- |

—

todistus Alankomaiden arkkitehtiliiton (Bond van Nederlandse Architecten -BNA) arkkitehtineuvoston toimeenpaneman tutkinnon suorittamisesta (architect)

| — | todistus ”Stichting Instituut voor Architectuur” -säätiön (IVA) (arkkitehtuuri-instituutti) järjestämän vähintään nelivuotisen koulutuksen päätteeksi toimeenpaneman tutkinnon suorittamisesta (architect), jonka liitteenä on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus muodollisen ammattipätevyyden osoittavan kokeen suorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 44 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi |
| --- | --- |

—

todistus ”Stichting Instituut voor Architectuur” -säätiön (IVA) (arkkitehtuuri-instituutti) järjestämän vähintään nelivuotisen koulutuksen päätteeksi toimeenpaneman tutkinnon suorittamisesta (architect), jonka liitteenä on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus muodollisen ammattipätevyyden osoittavan kokeen suorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 44 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi

| — | toimivaltaisen viranomaisen todistus siitä, että asianomainen on ennen 5 päivää elokuuta 1985 suorittanut Delftin tai Eindhovenin teknillisen opiston toimeenpaneman ”Kandidaat in de bouwkunde” -tutkinnon ja että hän on vähintään viiden vuoden ajan välittömästi ennen mainittua päivää toiminut arkkitehtuurin alalla sillä tavoin ja niin merkittävästi, että toiminta Alankomaissa voimassa olevien vaatimusten mukaan on takeena tällaisen toiminnan edellyttämästä pätevyydestä (architect) |
| --- | --- |

—

toimivaltaisen viranomaisen todistus siitä, että asianomainen on ennen 5 päivää elokuuta 1985 suorittanut Delftin tai Eindhovenin teknillisen opiston toimeenpaneman ”Kandidaat in de bouwkunde” -tutkinnon ja että hän on vähintään viiden vuoden ajan välittömästi ennen mainittua päivää toiminut arkkitehtuurin alalla sillä tavoin ja niin merkittävästi, että toiminta Alankomaissa voimassa olevien vaatimusten mukaan on takeena tällaisen toiminnan edellyttämästä pätevyydestä (architect)

| — | toimivaltaisen viranomaisen vain ennen 5 päivää elokuuta 1985 40 vuotta täyttäneille henkilöille antama todistus siitä, että asianomainen on vähintään viiden vuoden ajan välittömästi ennen mainittua päivää toiminut arkkitehtuurin alalla sillä tavoin ja niin merkittävästi, että toiminta Alankomaissa voimassa olevien vaatimusten mukaan on takeena tällaisen toiminnan edellyttämästä pätevyydestä (architect) |
| --- | --- |

—

toimivaltaisen viranomaisen vain ennen 5 päivää elokuuta 1985 40 vuotta täyttäneille henkilöille antama todistus siitä, että asianomainen on vähintään viiden vuoden ajan välittömästi ennen mainittua päivää toiminut arkkitehtuurin alalla sillä tavoin ja niin merkittävästi, että toiminta Alankomaissa voimassa olevien vaatimusten mukaan on takeena tällaisen toiminnan edellyttämästä pätevyydestä (architect)

| — | toiminnasta arkkitehtuurin alalla arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen annettujen Alankomaiden lakien ja asetusten voimaantulopäivän jälkeen edellä seitsemännessä ja kahdeksannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja todistuksia ei enää tarvitse tunnustaa, elleivät mainitut säädökset anna näiden todistusten haltijalle oikeutta kyseisen toiminnan harjoittamiseen ja kyseisen ammattinimikkeen käyttämiseen |
| --- | --- |

—

toiminnasta arkkitehtuurin alalla arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen annettujen Alankomaiden lakien ja asetusten voimaantulopäivän jälkeen edellä seitsemännessä ja kahdeksannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja todistuksia ei enää tarvitse tunnustaa, elleivät mainitut säädökset anna näiden todistusten haltijalle oikeutta kyseisen toiminnan harjoittamiseen ja kyseisen ammattinimikkeen käyttämiseen

1987/1988

Österreich

| — | Wienin ja Grazin teknillisten korkeakoulujen sekä Innsbruckin yliopiston rakennustekniikan (”Bauingenieurwesen”) ja arkkitehtuuriosaston (”Architektur”) arkkitehtuurin (”Architektur”) sekä rakentamisen (”Bauingenieurwesen (Hochbau, Wirtschaftsingenieurwesen-Bauwesen)”) opintolinjoilta antamat tutkintotodistukset |
| --- | --- |

—

Wienin ja Grazin teknillisten korkeakoulujen sekä Innsbruckin yliopiston rakennustekniikan (”Bauingenieurwesen”) ja arkkitehtuuriosaston (”Architektur”) arkkitehtuurin (”Architektur”) sekä rakentamisen (”Bauingenieurwesen (Hochbau, Wirtschaftsingenieurwesen-Bauwesen)”) opintolinjoilta antamat tutkintotodistukset

| — | aarakentamisen yliopiston (”Universität für Bodenkultur”) maa- ja vesirakennustekniikan (”Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) pintolinjoilta antamat tutkintotodistukset |
| --- | --- |

—

aarakentamisen yliopiston (”Universität für Bodenkultur”) maa- ja vesirakennustekniikan (”Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) pintolinjoilta antamat tutkintotodistukset

| — | Wienin taideteollisen korkeakoulun arkkitehtuuriopinnoista (”Studium der Architektur”) antamat tutkintotodistukset |
| --- | --- |

—

Wienin taideteollisen korkeakoulun arkkitehtuuriopinnoista (”Studium der Architektur”) antamat tutkintotodistukset

| — | Wienin kuvataideakatemian (”Akademie der bildenden Künste”) arkkitehtuuriopinnoista (”Studium der Architektur”) antamat tutkintotodistukset |
| --- | --- |

—

Wienin kuvataideakatemian (”Akademie der bildenden Künste”) arkkitehtuuriopinnoista (”Studium der Architektur”) antamat tutkintotodistukset

| — | teknillisten oppilaitosten tai rakennusalan teknillisten oppilaitosten antamat insinöörin tutkintotodistukset (Ing.) sekä ”Baumeister” -toimilupa todistuksena vähintään kuuden vuoden ammatillisesta kokemuksesta Itävallassa ja asianomaisen kokeen suorittamisesta |
| --- | --- |

—

teknillisten oppilaitosten tai rakennusalan teknillisten oppilaitosten antamat insinöörin tutkintotodistukset (Ing.) sekä ”Baumeister” -toimilupa todistuksena vähintään kuuden vuoden ammatillisesta kokemuksesta Itävallassa ja asianomaisen kokeen suorittamisesta

| — | Linzin taide- ja taideteollisuuskorkeakoulun arkkitehtuuriopinnoista antamat tutkintotodistukset (”Studium der Architektur”) |
| --- | --- |

—

Linzin taide- ja taideteollisuuskorkeakoulun arkkitehtuuriopinnoista antamat tutkintotodistukset (”Studium der Architektur”)

| — | todistus insinöörilain (Ziviltechnikergesetz, BGBl. 156/1994) tarkoittamasta rakennusalan insinöörin tai konsultti-insinöörin (”Hochbau”, ”Bauwesen”, ”Wirtschaftsingenieurwesen-Bauwesen”, ”Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) pätevyydestä |
| --- | --- |

—

todistus insinöörilain (Ziviltechnikergesetz, BGBl. 156/1994) tarkoittamasta rakennusalan insinöörin tai konsultti-insinöörin (”Hochbau”, ”Bauwesen”, ”Wirtschaftsingenieurwesen-Bauwesen”, ”Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) pätevyydestä

1997/1998

Portugal

| — | Lissabonin ja Porton taidekouluissa annettu ”diploma do curso especial de arquitectura” -tutkintotodistus |
| --- | --- |

—

Lissabonin ja Porton taidekouluissa annettu ”diploma do curso especial de arquitectura” -tutkintotodistus

| — | Lissabonin ja Porton taidekouluissa annettu arkkitehdin ”diploma de arquitecto” -tutkintotodistus |
| --- | --- |

—

Lissabonin ja Porton taidekouluissa annettu arkkitehdin ”diploma de arquitecto” -tutkintotodistus

| — | Lissabonin ja Porton taidekorkeakouluissa annettu ”diploma do curso de arquitectura” -tutkintotodistus |
| --- | --- |

—

Lissabonin ja Porton taidekorkeakouluissa annettu ”diploma do curso de arquitectura” -tutkintotodistus

| — | Lissabonin taidekorkeakoulussa annettu ”diploma de licenciatura em arquitectura” -tutkintotodistus |
| --- | --- |

—

Lissabonin taidekorkeakoulussa annettu ”diploma de licenciatura em arquitectura” -tutkintotodistus

| — | Lissabonin teknillisessä korkeakoulussa ja Porton yliopistossa annettu ”carta de curso de licenciatura em arquitectura” -tutkintotodistus |
| --- | --- |

—

Lissabonin teknillisessä korkeakoulussa ja Porton yliopistossa annettu ”carta de curso de licenciatura em arquitectura” -tutkintotodistus

| — | Lissabonin teknillisen korkeakoulun tekniikan instituutissa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

Lissabonin teknillisen korkeakoulun tekniikan instituutissa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil)

| — | Porton yliopiston luonnontieteellis-teknillisessä tiedekunnassa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

Porton yliopiston luonnontieteellis-teknillisessä tiedekunnassa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil)

| — | Coimbran yliopiston luonnontieteellis-teknillisessä tiedekunnassa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil) |
| --- | --- |

—

Coimbran yliopiston luonnontieteellis-teknillisessä tiedekunnassa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil)

| — | Minhon yliopistossa (tuotantotekniikan alalla) annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil, produção) |
| --- | --- |

—

Minhon yliopistossa (tuotantotekniikan alalla) annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil, produção)

1987/1988

Suomi/Finland

| — | teknillisten korkeakoulujen ja Oulun yliopiston arkkitehtuuriosastojen antamat tutkintotodistukset (arkkitehti/arkitekt) |
| --- | --- |

—

teknillisten korkeakoulujen ja Oulun yliopiston arkkitehtuuriosastojen antamat tutkintotodistukset (arkkitehti/arkitekt)

| — | teknillisten oppilaitosten antamat tutkintotodistukset (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt) |
| --- | --- |

—

teknillisten oppilaitosten antamat tutkintotodistukset (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

1997/1998

Sverige

| — | Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun arkkitehtuuriosaston, Chalmersin teknillisen korkeakoulun ja Lundin yliopiston teknillisen korkeakoulun antamat tutkintotodistukset (arkitekt, yliopistotutkinto arkkitehtuurissa) |
| --- | --- |

—

Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun arkkitehtuuriosaston, Chalmersin teknillisen korkeakoulun ja Lundin yliopiston teknillisen korkeakoulun antamat tutkintotodistukset (arkitekt, yliopistotutkinto arkkitehtuurissa)

| — | todistus Ruotsin arkkitehtiliiton ”Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR) jäsenyydestä, jos asianomainen on saanut koulutuksensa jossakin valtiossa, johon tätä direktiiviä sovelletaan |
| --- | --- |

—

todistus Ruotsin arkkitehtiliiton ”Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR) jäsenyydestä, jos asianomainen on saanut koulutuksensa jossakin valtiossa, johon tätä direktiiviä sovelletaan

1997/1998

United Kingdom

| — | Sellaiset pätevyystodistukset tutkinnon suorittamisesta, jotka ovat myöntäneet






  — | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- | --- |

—

Sellaiset pätevyystodistukset tutkinnon suorittamisesta, jotka ovat myöntäneet

—

Royal Institute of British Architects

| — | arkkitehtuuriosastot yliopistoissa, polyteknisissä korkeakouluissa, yksityisissä korkeakouluissa ja taideteollisuuskouluissa,
  jotka 10 päivänä kesäkuuta 1985 ovat tai ovat olleet Yhdistyneen kuningaskunnan arkkitehtirekisterinneuvoston hyväksymiä rekisteriin merkitsemiseksi (Architect) |
| --- | --- |

—

arkkitehtuuriosastot yliopistoissa, polyteknisissä korkeakouluissa, yksityisissä korkeakouluissa ja taideteollisuuskouluissa,

jotka 10 päivänä kesäkuuta 1985 ovat tai ovat olleet Yhdistyneen kuningaskunnan arkkitehtirekisterinneuvoston hyväksymiä rekisteriin merkitsemiseksi (Architect)

| — | Todistus siitä, että sen haltijalla on vuoden 1931 arkkitehtirekisterilain 6 artiklan 1 kohdan a, b tai d alakohdan nojalla saavutettu oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä (Architect) |
| --- | --- |

—

Todistus siitä, että sen haltijalla on vuoden 1931 arkkitehtirekisterilain 6 artiklan 1 kohdan a, b tai d alakohdan nojalla saavutettu oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä (Architect)

| — | Todistus siitä, että sen haltijalla on vuoden 1938 arkkitehtirekisterilain 2 artiklan nojalla saavutettu oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä (Architect) |
| --- | --- |

—

Todistus siitä, että sen haltijalla on vuoden 1938 arkkitehtirekisterilain 2 artiklan nojalla saavutettu oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä (Architect)

1987/1988

LIITE VII

Direktiivin 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaadittavat asiakirjat ja todistukset

1.   Asiakirjat

| a) | Asianomaisen henkilön kansalaisuuden todistava asiakirja. |
| --- | --- |

a)

Asianomaisen henkilön kansalaisuuden todistava asiakirja.

| b) | Jäljennökset pätevyystodistuksista tai jäljennös koulutuksesta annetusta asiakirjasta, joka antaa oikeuden ryhtyä harjoittamaan asianomaista ammattia, sekä tarvittaessa todistus asianomaisen henkilön ammattikokemuksesta. |
| --- | --- |

b)

Jäljennökset pätevyystodistuksista tai jäljennös koulutuksesta annetusta asiakirjasta, joka antaa oikeuden ryhtyä harjoittamaan asianomaista ammattia, sekä tarvittaessa todistus asianomaisen henkilön ammattikokemuksesta.

| c) | Direktiivin 20 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai elimen antama todistus, joka koskee toiminnan lajia ja kestoa. |
| --- | --- |

c)

Direktiivin 20 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai elimen antama todistus, joka koskee toiminnan lajia ja kestoa.

| d) | Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää niiltä henkilöiltä, jotka aikovat ryhtyä harjoittamaan säänneltyä ammattia, todistusta hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta tai siitä, että he eivät ole tehneet konkurssia, tai jos kyseinen viranomainen määräaikaisesti tai pysyvästi kieltää harjoittamasta tätä ammattia vakavan ammatillisen väärinkäytöksen tai rikoksen vuoksi, sen on hyväksyttävä jäsenvaltion kansalaisilta, jotka haluavat harjoittaa asianomaista ammattia sen alueella, riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten antamat asiakirjat, jotka osoittavat näiden edellytysten täyttyvän. Asianomaisten viranomaisten on toimitettava vaaditut asiakirjat kahden kuukauden kuluessa.
  Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät anna ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, ne voidaan korvata valaehtoisella ilmoituksella - tai jollei jäsenvaltiossa ole käytössä valaehtoista ilmoitusta, juhlallisella vakuutuksella - jonka asianomainen antaa toimivaltaiselle oikeustai hallintoviranomaiselle tai tarvittaessa kotijäsenvaltion notaarille tai toimivaltaiselle ammatilliselle elimelle, jonka on annettava valaehtoisen ilmoituksen tai juhlallisen vakuutuksen oikeaksi todistava asiakirja. |
| --- | --- |

d)

Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää niiltä henkilöiltä, jotka aikovat ryhtyä harjoittamaan säänneltyä ammattia, todistusta hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta tai siitä, että he eivät ole tehneet konkurssia, tai jos kyseinen viranomainen määräaikaisesti tai pysyvästi kieltää harjoittamasta tätä ammattia vakavan ammatillisen väärinkäytöksen tai rikoksen vuoksi, sen on hyväksyttävä jäsenvaltion kansalaisilta, jotka haluavat harjoittaa asianomaista ammattia sen alueella, riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten antamat asiakirjat, jotka osoittavat näiden edellytysten täyttyvän. Asianomaisten viranomaisten on toimitettava vaaditut asiakirjat kahden kuukauden kuluessa.

Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät anna ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, ne voidaan korvata valaehtoisella ilmoituksella - tai jollei jäsenvaltiossa ole käytössä valaehtoista ilmoitusta, juhlallisella vakuutuksella - jonka asianomainen antaa toimivaltaiselle oikeustai hallintoviranomaiselle tai tarvittaessa kotijäsenvaltion notaarille tai toimivaltaiselle ammatilliselle elimelle, jonka on annettava valaehtoisen ilmoituksen tai juhlallisen vakuutuksen oikeaksi todistava asiakirja.

| e) | Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi todistusta hakijan fyysisestä tai henkisestä terveydestä, kyseisen valtion on hyväksyttävä siitä riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltiossa vaadittava asiakirja. Jos kotijäsenvaltio ei edellytä tämäntyyppisen asiakirjan esittämistä, vastaanottavan jäsenvaltion on hyväksyttävä kyseisen valtion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus. Tällöin kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vaadittu asiakirja kahden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

e)

Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi todistusta hakijan fyysisestä tai henkisestä terveydestä, kyseisen valtion on hyväksyttävä siitä riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltiossa vaadittava asiakirja. Jos kotijäsenvaltio ei edellytä tämäntyyppisen asiakirjan esittämistä, vastaanottavan jäsenvaltion on hyväksyttävä kyseisen valtion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus. Tällöin kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vaadittu asiakirja kahden kuukauden kuluessa.

| f) | Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi:






  — | todisteen hakijan vakavaraisuudesta |
| --- | --- | --- |

f)

Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi:

—

todisteen hakijan vakavaraisuudesta

| — | todisteen siitä, että hakija on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta siten, että vakuutusehdot ja niiden kattavuus ovat vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien ja asetusten mukaiset, |
| --- | --- |

—

todisteen siitä, että hakija on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta siten, että vakuutusehdot ja niiden kattavuus ovat vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien ja asetusten mukaiset,

kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi toisen jäsenvaltion pankkien ja vakuutusyhtiöiden näistä aiheista antamat todistukset.

2.   Todistukset

| a) | Tämän direktiivin III osaston III luvun soveltamisen helpottamiseksi jäsenvaltiot voivat säätää, että edunsaajien, jotka täyttävät vaadittavat koulutusvaatimukset, on esitettävä koulutuksesta annettujen asiakirjojen yhteydessä kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten todistus siitä, että kyseiset asiakirjat ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja asiakirjoja. |
| --- | --- |

a)

Tämän direktiivin III osaston III luvun soveltamisen helpottamiseksi jäsenvaltiot voivat säätää, että edunsaajien, jotka täyttävät vaadittavat koulutusvaatimukset, on esitettävä koulutuksesta annettujen asiakirjojen yhteydessä kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten todistus siitä, että kyseiset asiakirjat ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja asiakirjoja.

| b) | Perustellusti epäselvissä tapauksissa vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta vahvistusta kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa annettujen todistusten ja koulutuksesta annettujen asiakirjojen aitoudesta sekä tarvittaessa vahvistusta siitä, että edunsaaja täyttää tämän direktiivin III osaston III luvussa tarkoitettujen ammattien osalta koulutukselle asetetut vähimmäisvaatimukset, joita tarkoitetaan direktiivin 26, 28, 36, 41, 45, 47, 52 ja 55 artiklassa. |
| --- | --- |

b)

Perustellusti epäselvissä tapauksissa vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta vahvistusta kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa annettujen todistusten ja koulutuksesta annettujen asiakirjojen aitoudesta sekä tarvittaessa vahvistusta siitä, että edunsaaja täyttää tämän direktiivin III osaston III luvussa tarkoitettujen ammattien osalta koulutukselle asetetut vähimmäisvaatimukset, joita tarkoitetaan direktiivin 26, 28, 36, 41, 45, 47, 52 ja 55 artiklassa.

P5_TA(2004)0087

Moottoriajoneuvojen hyväksyminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (KOM(2003) 418 - C5-0320/2003 - 2003/0153(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 418) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 418) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0320/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0320/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0025/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0025/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0153

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (uudelleen laadittu)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettua neuvoston direktiiviä 70/156/ETY (4) on muutettu useita kertoja. Koska lisämuutoksia on tehtävä, kyseinen direktiivi olisi selvyyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettua neuvoston direktiiviä 70/156/ETY (4) on muutettu useita kertoja. Koska lisämuutoksia on tehtävä, kyseinen direktiivi olisi selvyyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | Yhteisön sisämarkkinoiden luomisen ja niiden toiminnan vuoksi on syytä korvata jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät yhteisön hyväksymismenettelyllä, joka perustuu täydellisen yhdenmukaistamisen periaatteeseen. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön sisämarkkinoiden luomisen ja niiden toiminnan vuoksi on syytä korvata jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät yhteisön hyväksymismenettelyllä, joka perustuu täydellisen yhdenmukaistamisen periaatteeseen.

| (3) | Järjestelmiin, osiin, erillisiin teknisiin yksiköihin ja ajoneuvoihin sovellettavat tekniset vaatimukset olisi yhdenmukaistettava ja määritettävä erillisdirektiiveissä. Näillä direktiiveillä olisi ensisijaisesti pyrittävä varmistamaan liikenneturvallisuuden, terveyden suojelun, ympäristönsuojelun, energiatehokkuuden ja luvattoman käytön estämisen korkea taso. |
| --- | --- |

(3)

Järjestelmiin, osiin, erillisiin teknisiin yksiköihin ja ajoneuvoihin sovellettavat tekniset vaatimukset olisi yhdenmukaistettava ja määritettävä erillisdirektiiveissä. Näillä direktiiveillä olisi ensisijaisesti pyrittävä varmistamaan liikenneturvallisuuden, terveyden suojelun, ympäristönsuojelun, energiatehokkuuden ja luvattoman käytön estämisen korkea taso.

| (4) | Neuvoston direktiivissä 92/53/ETY (5) rajattiin koko ajoneuvoa koskeva eurooppalainen tyyppihyväksyntämenettely M1-ajoneuvoluokkaan, mutta sisämarkkinoiden valmiiksi saamiseksi ja niiden oikean toiminnan takaamiseksi tämän direktiivin soveltamisalaan olisi sisällytettävä kaikki ajoneuvoluokat, jolloin valmistajat voivat eurooppalaisen tyyppihyväksynnän ansiosta hyötyä sisämarkkinoista. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston direktiivissä 92/53/ETY (5) rajattiin koko ajoneuvoa koskeva eurooppalainen tyyppihyväksyntämenettely M1-ajoneuvoluokkaan, mutta sisämarkkinoiden valmiiksi saamiseksi ja niiden oikean toiminnan takaamiseksi tämän direktiivin soveltamisalaan olisi sisällytettävä kaikki ajoneuvoluokat, jolloin valmistajat voivat eurooppalaisen tyyppihyväksynnän ansiosta hyötyä sisämarkkinoista.

| (5) | Jotta valmistajat voisivat sopeutua uusiin yhdenmukaisiin menettelyihin, on annettava riittävä siirtymäaika, jonka jälkeen koko ajoneuvoa koskeva eurooppalainen tyyppihyväksyntä tulee pakolliseksi muihin kuin M1-luokkaan kuuluville yhdessä vaiheessa rakennetuille ajoneuvoille. Muihin kuin M1-luokkaan kuuluvat ajoneuvot, jotka edellyttävät monivaiheista hyväksyntää, tarvitsevat pidemmän siirtymäajan, koska menettelyyn osallistuu korinrakentajia, joiden on hankittava alalta riittävästi kokemusta, jotta tarvittavat menettelyt voidaan toteuttaa onnistuneesti. |
| --- | --- |

(5)

Jotta valmistajat voisivat sopeutua uusiin yhdenmukaisiin menettelyihin, on annettava riittävä siirtymäaika, jonka jälkeen koko ajoneuvoa koskeva eurooppalainen tyyppihyväksyntä tulee pakolliseksi muihin kuin M1-luokkaan kuuluville yhdessä vaiheessa rakennetuille ajoneuvoille. Muihin kuin M1-luokkaan kuuluvat ajoneuvot, jotka edellyttävät monivaiheista hyväksyntää, tarvitsevat pidemmän siirtymäajan, koska menettelyyn osallistuu korinrakentajia, joiden on hankittava alalta riittävästi kokemusta, jotta tarvittavat menettelyt voidaan toteuttaa onnistuneesti.

| (6) | Valmistajat, jotka tuottavat ajoneuvoja pieninä sarjoina, ovat tähän asti jääneet osittain sisämarkkinaetujen ulkopuolelle. Kokemus on osoittanut, että liikenneturvallisuutta ja ympäristönsuojelua voitaisiin huomattavasti kohentaa, jos pienisarjaiset ajoneuvot liitettäisiin täysin koko ajoneuvoa koskevaan eurooppalaiseen tyyppihyväksyntäjärjestelmään M1-luokasta alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Valmistajat, jotka tuottavat ajoneuvoja pieninä sarjoina, ovat tähän asti jääneet osittain sisämarkkinaetujen ulkopuolelle. Kokemus on osoittanut, että liikenneturvallisuutta ja ympäristönsuojelua voitaisiin huomattavasti kohentaa, jos pienisarjaiset ajoneuvot liitettäisiin täysin koko ajoneuvoa koskevaan eurooppalaiseen tyyppihyväksyntäjärjestelmään M1-luokasta alkaen.

| (7) | Väärinkäytösten estämiseksi pieninä sarjoina valmistettavia ajoneuvoja mahdollisesti koskevat yksinkertaistetut menettelyt olisi rajattava tapauksiin, joissa tuotanto on hyvin vähäistä; käsite ”pieni sarja” onkin tämän vuoksi määriteltävä entistä tarkemmin valmistettujen ajoneuvojen lukumääränä. |
| --- | --- |

(7)

Väärinkäytösten estämiseksi pieninä sarjoina valmistettavia ajoneuvoja mahdollisesti koskevat yksinkertaistetut menettelyt olisi rajattava tapauksiin, joissa tuotanto on hyvin vähäistä; käsite ”pieni sarja” onkin tämän vuoksi määriteltävä entistä tarkemmin valmistettujen ajoneuvojen lukumääränä.

| (8) | Jotta monivaiheinen hyväksyntäjärjestelmä olisi riittävän joustava, on tärkeää antaa säännöksiä, jotka mahdollistavat ajoneuvojen hyväksymisen yksittäistapauksittain; jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava myöntää yksittäisiä hyväksyntiä kansallisten sääntöjensä mukaisesti siihen asti, kunnes yhdenmukaiset ja tarkat yhteisön säännökset on annettu. |
| --- | --- |

(8)

Jotta monivaiheinen hyväksyntäjärjestelmä olisi riittävän joustava, on tärkeää antaa säännöksiä, jotka mahdollistavat ajoneuvojen hyväksymisen yksittäistapauksittain; jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava myöntää yksittäisiä hyväksyntiä kansallisten sääntöjensä mukaisesti siihen asti, kunnes yhdenmukaiset ja tarkat yhteisön säännökset on annettu.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää ajoneuvojen kansallisia tyyppihyväksyntiä siihen asti, kunnes koko ajoneuvoa koskevia eurooppalaisia tyyppihyväksyntämenettelyjä aletaan soveltaa muihin kuin M1-luokan ajoneuvoihin, ja tätä varten olisi annettava siirtymäsäännöksiä. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää ajoneuvojen kansallisia tyyppihyväksyntiä siihen asti, kunnes koko ajoneuvoa koskevia eurooppalaisia tyyppihyväksyntämenettelyjä aletaan soveltaa muihin kuin M1-luokan ajoneuvoihin, ja tätä varten olisi annettava siirtymäsäännöksiä.

| (10) | Yhteisö on 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä 97/836/EY
   (6) liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti myönnettyjen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, eli ”tarkistettuun vuoden 1958 sopimukseen”. Näin olleen uudet UN/ECE-säännöt, joihin yhteisö kyseisen päätöksen soveltamisen kautta liittyy, ja muutokset tällaisiin UN/ECE-sääntöihin, joihin yhteisö on jo liittynyt, olisi sisällytettävä eurooppalaiseen ajoneuvojen tyyppihyväksyntämenettelyyn joko vaihtoehtoina erillisdirektiiveille tai lisävaatimuksina; tämän vuoksi tässä direktiivissä on annettava säännöksiä, joilla helpotetaan sääntöjen tehokasta soveltamista. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisö on 27 päivänä marraskuuta 1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä 97/836/EY
   (6) liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti myönnettyjen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, eli ”tarkistettuun vuoden 1958 sopimukseen”. Näin olleen uudet UN/ECE-säännöt, joihin yhteisö kyseisen päätöksen soveltamisen kautta liittyy, ja muutokset tällaisiin UN/ECE-sääntöihin, joihin yhteisö on jo liittynyt, olisi sisällytettävä eurooppalaiseen ajoneuvojen tyyppihyväksyntämenettelyyn joko vaihtoehtoina erillisdirektiiveille tai lisävaatimuksina; tämän vuoksi tässä direktiivissä on annettava säännöksiä, joilla helpotetaan sääntöjen tehokasta soveltamista.

| (11) | UN/ECE-sääntöjä olisi kehitettävä ja sovellettava parlamentin ja neuvoston kanssa käytävän jatkuvan vuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

(11)

UN/ECE-sääntöjä olisi kehitettävä ja sovellettava parlamentin ja neuvoston kanssa käytävän jatkuvan vuoropuhelun avulla.

| (12) | Yksi eurooppalaisen tyyppihyväksyntämenettelyn kulmakivistä on tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta; jotta voitaisiin varmistaa valvonnan asianmukainen täytäntöönpano ja oikea toiminta, toimivaltaisten viranomaisten tai tätä varten nimetyn tutkimuslaitoksen, jolla on alalla tarvittava tekninen pätevyys, olisi säännöllisesti tehtävä tarkastuksia valmistajien luona. |
| --- | --- |

(12)

Yksi eurooppalaisen tyyppihyväksyntämenettelyn kulmakivistä on tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta; jotta voitaisiin varmistaa valvonnan asianmukainen täytäntöönpano ja oikea toiminta, toimivaltaisten viranomaisten tai tätä varten nimetyn tutkimuslaitoksen, jolla on alalla tarvittava tekninen pätevyys, olisi säännöllisesti tehtävä tarkastuksia valmistajien luona.

| (13) | On tärkeää, että valmistajat toimittavat ajoneuvojen omistajille tiedot, joilla voidaan estää turvalaitteiden väärinkäyttö. Onkin syytä sisällyttää tähän direktiiviin tätä seikkaa koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(13)

On tärkeää, että valmistajat toimittavat ajoneuvojen omistajille tiedot, joilla voidaan estää turvalaitteiden väärinkäyttö. Onkin syytä sisällyttää tähän direktiiviin tätä seikkaa koskevia säännöksiä.

| (14) | On tärkeää, että riippumattomilla toimijoilla on esteetön pääsy kaikkiin teknisiin tietoihin, joita tarvitaan moottoriajoneuvojen korjaamiseksi ja huoltamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että ajoneuvon osajärjestelmien toiminta, turvallisuus ja ympäristövaatimukset säilytetään korjauksen ja huollon aikana, ja jotta voidaan turvata korjaus- ja huoltomarkkinoiden tosiasiallinen kilpailu. |
| --- | --- |

(14)

On tärkeää, että riippumattomilla toimijoilla on esteetön pääsy kaikkiin teknisiin tietoihin, joita tarvitaan moottoriajoneuvojen korjaamiseksi ja huoltamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että ajoneuvon osajärjestelmien toiminta, turvallisuus ja ympäristövaatimukset säilytetään korjauksen ja huollon aikana, ja jotta voidaan turvata korjaus- ja huoltomarkkinoiden tosiasiallinen kilpailu.

| (15) | On myös tärkeää, että laitteiden valmistajat saavat käyttöönsä tekniset tiedot, myös piirrokset, joita osien suunnittelu myynnin jälkeisille markkinoille edellyttää. Tällaiset tiedot ovat saatavilla ainoastaan ajoneuvon valmistajalta. |
| --- | --- |

(15)

On myös tärkeää, että laitteiden valmistajat saavat käyttöönsä tekniset tiedot, myös piirrokset, joita osien suunnittelu myynnin jälkeisille markkinoille edellyttää. Tällaiset tiedot ovat saatavilla ainoastaan ajoneuvon valmistajalta.

| (16) | Jotta menettelyä voitaisiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa, komission tehtäväksi olisi uskottava toimenpiteistä päättäminen erillisdirektiivien täytäntöönpanemiseksi ja tämän direktiivin sekä erillisdirektiivien liitteiden mukauttamiseksi tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehitykseen. |
| --- | --- |

(16)

Jotta menettelyä voitaisiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa, komission tehtäväksi olisi uskottava toimenpiteistä päättäminen erillisdirektiivien täytäntöönpanemiseksi ja tämän direktiivin sekä erillisdirektiivien liitteiden mukauttamiseksi tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehitykseen.

| (17) | Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti.

| (18) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävässä määrin saavuttaa ehdotetun toimen tavoitteita, eli sisämarkkinoiden saavuttamista ottamalla käyttöön kaikkia ajoneuvoluokkia koskeva pakollinen eurooppalainen tyyppihyväksyntäjärjestelmä, ja koska tavoitteet voidaan näin ollen toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti päättää toimenpiteistä. Kyseisessä 5 artiklassa säädetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämä direktiivi ei ylitä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävässä määrin saavuttaa ehdotetun toimen tavoitteita, eli sisämarkkinoiden saavuttamista ottamalla käyttöön kaikkia ajoneuvoluokkia koskeva pakollinen eurooppalainen tyyppihyväksyntäjärjestelmä, ja koska tavoitteet voidaan näin ollen toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti päättää toimenpiteistä. Kyseisessä 5 artiklassa säädetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämä direktiivi ei ylitä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (19) | Velvoite, joka koskee tämän direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, olisi rajattava niihin säännöksiin, jotka eroavat olennaisesti aiemmista direktiiveistä. Velvoite, joka koskee muuttumattomina säilyvien säännösten siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä, on lähtöisin aiemmista direktiiveistä. |
| --- | --- |

(19)

Velvoite, joka koskee tämän direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, olisi rajattava niihin säännöksiin, jotka eroavat olennaisesti aiemmista direktiiveistä. Velvoite, joka koskee muuttumattomina säilyvien säännösten siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä, on lähtöisin aiemmista direktiiveistä.

| (20) | Tämän direktiivin säännökset eivät rajoita jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka liittyvät annettuihin määräaikoihin liitteessä XVII olevassa B osassa tarkoitettujen direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Tämän direktiivin säännökset eivät rajoita jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka liittyvät annettuihin määräaikoihin liitteessä XVII olevassa B osassa tarkoitettujen direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamiseksi.

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Aihe

Tässä direktiivissä säädetään hallinnollisista ja teknisistä vaatimuksista, jotka koskevat kaikkien direktiivin soveltamisalaan kuuluvien uusien ajoneuvojen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntää, jolloin tavoitteena on helpottaa niiden rekisteröintiä, myyntiä ja käyttöönottoa yhteisössä.

Tekniset erityisvaatimukset vahvistetaan tätä direktiiviä soveltaen perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti annetuilla erillisdirektiiveillä, joiden tyhjentävä luettelo on tämän direktiivin liittessä IV.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan yhdessä tai useammassa vaiheessa suunniteltujen ja rakennettujen, maantiekäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen sekä tällaisia ajoneuvoja varten suunniteltujen ja rakennettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntään.

Direktiiviä sovelletaan myös tällaisten ajoneuvojen yksittäiseen hyväksyntään.

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraavien ajoneuvojen tyyppihyväksyntään tai yksittäiseen hyväksyntään:

| a) | neuvoston direktiivissä 74/150/ETY (8) määritellyt maatalous- ja metsätraktorit sekä niiden hinattaviksi erityisesti suunnitellut ja rakennetut perävaunut; |
| --- | --- |

a)

neuvoston direktiivissä 74/150/ETY (8) määritellyt maatalous- ja metsätraktorit sekä niiden hinattaviksi erityisesti suunnitellut ja rakennetut perävaunut;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY (9) määritellyt
  nelipyörät. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY (9) määritellyt
  nelipyörät.

3.
     
  Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva tyyppihyväksyntä tai yksittäishyväksyntä on vapaaehtoista seuraavien ajoneuvojen osalta:

| a) | ajoneuvot, jotka on suunniteltu ja rakennettu käytettäväksi pääasiassa rakennustyömailla, louhimoissa, satamissa tai lentokentillä; |
| --- | --- |

a)

ajoneuvot, jotka on suunniteltu ja rakennettu käytettäväksi pääasiassa rakennustyömailla, louhimoissa, satamissa tai lentokentillä;

| b) | panssaroidut ajoneuvot, jotka on suunniteltu ja rakennettu asevoimien, siviilipuolustuksen ja yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön; |
| --- | --- |

b)

panssaroidut ajoneuvot, jotka on suunniteltu ja rakennettu asevoimien, siviilipuolustuksen ja yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön;

| c) | liikkuvat työkoneet, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi maantiellä; |
| --- | --- |

c)

liikkuvat työkoneet, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi maantiellä;

| d) | telaketjuajoneuvot; |
| --- | --- |

d)

telaketjuajoneuvot;

| e) | ajoneuvot, jotka on tarkoitettu pelkästään maantiellä ajettaviin kilpailuihin; |
| --- | --- |

e)

ajoneuvot, jotka on tarkoitettu pelkästään maantiellä ajettaviin kilpailuihin;

| f) | ajoneuvojen prototyypit, joita käytetään maantiellä valmistajan vastuulla tietyn testausohjelman suorittamiseksi. |
| --- | --- |

f)

ajoneuvojen prototyypit, joita käytetään maantiellä valmistajan vastuulla tietyn testausohjelman suorittamiseksi.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä ja liitteessä IV luetelluissa direktiiveissä, ellei niissä toisin säädetä, tarkoitetaan:

| 1. | ”tyyppihyväksynnällä”menettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa ajoneuvotyypin, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön täyttävän hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen ajoneuvotyyppiin, järjestelmään, osaan tai erilliseen tekniseen yksikköön; |
| --- | --- |

1.

”tyyppihyväksynnällä”menettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa ajoneuvotyypin, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön täyttävän hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen ajoneuvotyyppiin, järjestelmään, osaan tai erilliseen tekniseen yksikköön;

| 2. | ”kansallisella tyyppihyväksynnällä”jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädettyä tyyppihyväksyntämenettelyä; tällainen hyväksyntä on voimassa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

2.

”kansallisella tyyppihyväksynnällä”jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädettyä tyyppihyväksyntämenettelyä; tällainen hyväksyntä on voimassa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion alueella;

| 3. | ”EY-tyyppihyväksynnällä”tyyppihyväksyntämenettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa, että ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppi täyttää tämän direktiivin ja erillisdirektiivien ja/tai liitteessä IV tai XI lueteltujen UN/ECE-sääntöjen soveltuvat hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset; |
| --- | --- |

3.

”EY-tyyppihyväksynnällä”tyyppihyväksyntämenettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa, että ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppi täyttää tämän direktiivin ja erillisdirektiivien ja/tai liitteessä IV tai XI lueteltujen UN/ECE-sääntöjen soveltuvat hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset;

| 4. | ”yksittäishyväksynnällä”menettelyä, jossa jäsenvaltio varmentaa, että yksittäinen ajoneuvo on asiaankuuluvien, kyseiseen ajoneuvoon sovellettavien hallinnollisten säännösten ja teknisten vaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

4.

”yksittäishyväksynnällä”menettelyä, jossa jäsenvaltio varmentaa, että yksittäinen ajoneuvo on asiaankuuluvien, kyseiseen ajoneuvoon sovellettavien hallinnollisten säännösten ja teknisten vaatimusten mukainen;

| 5. | ”monivaiheisella tyyppihyväksynnällä”menettelyä, jolla yksi tai useampi jäsenvaltio varmentaa keskeneräisen tai valmistuneen ajoneuvotyypin, valmistusasteen mukaan, täyttävän tämän direktiivin hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset; |
| --- | --- |

5.

”monivaiheisella tyyppihyväksynnällä”menettelyä, jolla yksi tai useampi jäsenvaltio varmentaa keskeneräisen tai valmistuneen ajoneuvotyypin, valmistusasteen mukaan, täyttävän tämän direktiivin hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset;

| 6. | ”asteittaisella hyväksyntämenettelyllä”ajoneuvon hyväksyntämenettelyä, jossa asteittain kerätään kaikkien ajoneuvoon liittyvien järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntätodistukset ja jonka lopullisen vaiheen tuloksena saadaan koko ajoneuvon hyväksyntä; |
| --- | --- |

6.

”asteittaisella hyväksyntämenettelyllä”ajoneuvon hyväksyntämenettelyä, jossa asteittain kerätään kaikkien ajoneuvoon liittyvien järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntätodistukset ja jonka lopullisen vaiheen tuloksena saadaan koko ajoneuvon hyväksyntä;

| 7. | ”yksivaiheisella hyväksyntämenettelyllä”menettelyä, jossa koko ajoneuvon hyväksyntä suoritetaan yhdellä kertaa; |
| --- | --- |

7.

”yksivaiheisella hyväksyntämenettelyllä”menettelyä, jossa koko ajoneuvon hyväksyntä suoritetaan yhdellä kertaa;

| 8. | ”yhdistetyllä hyväksyntämenettelyllä”asteittaista hyväksyntämenettelyä, jossa koko ajoneuvon hyväksynnän lopullisessa vaiheessa saadaan yksi tai useampia järjestelmähyväksyntiä eikä kyseisille järjestelmille tarvitse antaa EY-todistusta; |
| --- | --- |

8.

”yhdistetyllä hyväksyntämenettelyllä”asteittaista hyväksyntämenettelyä, jossa koko ajoneuvon hyväksynnän lopullisessa vaiheessa saadaan yksi tai useampia järjestelmähyväksyntiä eikä kyseisille järjestelmille tarvitse antaa EY-todistusta;

| 9. | ”moottoriajoneuvolla”moottorikäyttöistä ajoneuvoa, joka kulkee omalla käyttövoimallaan, on vähintään nelipyöräinen, on valmis, valmistunut tai keskeneräinen ja jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h; |
| --- | --- |

9.

”moottoriajoneuvolla”moottorikäyttöistä ajoneuvoa, joka kulkee omalla käyttövoimallaan, on vähintään nelipyöräinen, on valmis, valmistunut tai keskeneräinen ja jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h;

| 10. | ”perävaunulla”ajoneuvoa, joka ei kulje omalla käyttövoimallaan ja joka on suunniteltu ja rakennettu moottoriajoneuvon vedettäväksi; |
| --- | --- |

10.

”perävaunulla”ajoneuvoa, joka ei kulje omalla käyttövoimallaan ja joka on suunniteltu ja rakennettu moottoriajoneuvon vedettäväksi;

| 11. | ”ajoneuvolla”moottoriajoneuvoa ja sen perävaunuja; |
| --- | --- |

11.

”ajoneuvolla”moottoriajoneuvoa ja sen perävaunuja;

| 12. | ”hybridiajoneuvolla”moottoriajoneuvoa, jonka käyttövoimana on ainakin sisäinen polttomoottori ja sähkömoottori; |
| --- | --- |

12.

”hybridiajoneuvolla”moottoriajoneuvoa, jonka käyttövoimana on ainakin sisäinen polttomoottori ja sähkömoottori;

| 13. | ”liikkuvalla työkoneella”

  liikkuvia koneita, siirrettäviä teollisuuslaitteita tai korilla varustettuja tai korittomia ajoneuvoja, joita ei ole tarkoitettu matkustajien tai tavaroiden kuljetukseen maantiellä; |
| --- | --- |

13.

”liikkuvalla työkoneella”

  liikkuvia koneita, siirrettäviä teollisuuslaitteita tai korilla varustettuja tai korittomia ajoneuvoja, joita ei ole tarkoitettu matkustajien tai tavaroiden kuljetukseen maantiellä;

| 14. | ”ajoneuvotyypillä”tietyn luokan, liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettujen olennaisten piirteiden osalta samanlaisia ajoneuvoja. Ajoneuvotyyppi voi sisältää variantteja ja versioita liitteessä II olevan B osan määritelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

”ajoneuvotyypillä”tietyn luokan, liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettujen olennaisten piirteiden osalta samanlaisia ajoneuvoja. Ajoneuvotyyppi voi sisältää variantteja ja versioita liitteessä II olevan B osan määritelmien mukaisesti;

| 15. | ”perusajoneuvolla”valmista tai keskeneräistä ajoneuvoa, jota käytetään monivaiheisen hyväksyntämenettelyn alkuvaiheen ajan; |
| --- | --- |

15.

”perusajoneuvolla”valmista tai keskeneräistä ajoneuvoa, jota käytetään monivaiheisen hyväksyntämenettelyn alkuvaiheen ajan;

| 16. | ”keskeneräisellä ajoneuvolla”ajoneuvoa, jonka valmistuksessa tarvitaan vielä vähintään yksi lisävaihe tämän direktiivin sitä koskevien vaatimusten täyttymiseksi; |
| --- | --- |

16.

”keskeneräisellä ajoneuvolla”ajoneuvoa, jonka valmistuksessa tarvitaan vielä vähintään yksi lisävaihe tämän direktiivin sitä koskevien vaatimusten täyttymiseksi;

| 17. | ”valmistuneella ajoneuvolla”monivaiheisen tyyppihyväksyntämenettelyn tuloksena olevaa ajoneuvoa, joka täyttää tämän direktiivin sitä koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

17.

”valmistuneella ajoneuvolla”monivaiheisen tyyppihyväksyntämenettelyn tuloksena olevaa ajoneuvoa, joka täyttää tämän direktiivin sitä koskevat vaatimukset;

| 18. | ”valmiilla ajoneuvolla”ajoneuvoa, jota ei tarvitse saattaa valmiiksi, jotta se täyttäisi tämän direktiivin sitä koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

18.

”valmiilla ajoneuvolla”ajoneuvoa, jota ei tarvitse saattaa valmiiksi, jotta se täyttäisi tämän direktiivin sitä koskevat vaatimukset;

| 19. | ”sarjan viimeisillä ajoneuvoilla”varastossa olevia ajoneuvoja, joita ei voida rekisteröidä tai myydä tai ottaa käyttöön, koska ne eivät suunnittelupiirteidensä vuoksi voi täyttää voimaantulleita uusia teknisiä vaatimuksia; |
| --- | --- |

19.

”sarjan viimeisillä ajoneuvoilla”varastossa olevia ajoneuvoja, joita ei voida rekisteröidä tai myydä tai ottaa käyttöön, koska ne eivät suunnittelupiirteidensä vuoksi voi täyttää voimaantulleita uusia teknisiä vaatimuksia;

| 20. | ”järjestelmällä”laitteiden kokonaisuutta, joka on koottu erityisen toiminnon suorittamiseksi ajoneuvossa; |
| --- | --- |

20.

”järjestelmällä”laitteiden kokonaisuutta, joka on koottu erityisen toiminnon suorittamiseksi ajoneuvossa;

| 21. | ”osalla”ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen; |
| --- | --- |

21.

”osalla”ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen;

| 22. | ”erillisellä teknisellä yksiköllä”ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen, mutta ainoastaan yhden tai useamman määrätyn ajoneuvotyypin yhteydessä; |
| --- | --- |

22.

”erillisellä teknisellä yksiköllä”ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen, mutta ainoastaan yhden tai useamman määrätyn ajoneuvotyypin yhteydessä;

| 23. | ”valmistajalla”luonnollista tai oikeushenkilöä, joka on vastuussa ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön suunnittelusta ja rakentamisesta, kun tarkoituksena on tuoda se markkinoille kyseisen henkilön tai minkä tahansa sellaisen luonnollisen tai oikeushenkilön nimellä tai merkillä, joka on suunnitellut ja rakentanut ajoneuvon omaan käyttöönsä; |
| --- | --- |

23.

”valmistajalla”luonnollista tai oikeushenkilöä, joka on vastuussa ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön suunnittelusta ja rakentamisesta, kun tarkoituksena on tuoda se markkinoille kyseisen henkilön tai minkä tahansa sellaisen luonnollisen tai oikeushenkilön nimellä tai merkillä, joka on suunnitellut ja rakentanut ajoneuvon omaan käyttöönsä;

| 24. | ”valmistajan edustajalla”luonnollista tai oikeushenkilöä, joka on sijoittautunut Euroopan yhteisöön ja jonka valmistaja on asianmukaisesti nimennyt edustamaan itseään viranomaisten suuntaan ja toimimaan valmistajan puolesta tämän direktiivin soveltamisalalla; viitattaessa termiin ”valmistaja” sen on ymmärrettävä tarkoittavan joko valmistajaa tai tämän edustajaa; |
| --- | --- |

24.

”valmistajan edustajalla”luonnollista tai oikeushenkilöä, joka on sijoittautunut Euroopan yhteisöön ja jonka valmistaja on asianmukaisesti nimennyt edustamaan itseään viranomaisten suuntaan ja toimimaan valmistajan puolesta tämän direktiivin soveltamisalalla; viitattaessa termiin ”valmistaja” sen on ymmärrettävä tarkoittavan joko valmistajaa tai tämän edustajaa;

| 25. | ”riippumattomalla toimijalla”luonnollista tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa kaupallista korjaustai huoltotoimintaa, tiepalvelua, moottoriajoneuvojen tarkastusta tai testausta tai varaosien tai jälkiasennettavien osien sekä vianmääritys- ja -korjausvälineiden ja -laitteiden valmistusta tai myyntiä; |
| --- | --- |

25.

”riippumattomalla toimijalla”luonnollista tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa kaupallista korjaustai huoltotoimintaa, tiepalvelua, moottoriajoneuvojen tarkastusta tai testausta tai varaosien tai jälkiasennettavien osien sekä vianmääritys- ja -korjausvälineiden ja -laitteiden valmistusta tai myyntiä;

| 26. | ”hyväksyntäviranomaisilla”jäsenvaltion viranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia kaikissa ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön hyväksyntämenettelyyn kuuluvissa kysymyksissä tai ajoneuvon yksittäishyväksynnässä; nämä antavat ja tarvittaessa peruuttavat hyväksyntätodistukset, toimivat toisten jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten yhteyselimenä ja tarkastavat valmistajan tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi toteuttamat järjestelyt; |
| --- | --- |

26.

”hyväksyntäviranomaisilla”jäsenvaltion viranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia kaikissa ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön hyväksyntämenettelyyn kuuluvissa kysymyksissä tai ajoneuvon yksittäishyväksynnässä; nämä antavat ja tarvittaessa peruuttavat hyväksyntätodistukset, toimivat toisten jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten yhteyselimenä ja tarkastavat valmistajan tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi toteuttamat järjestelyt;

| 27. | ”tutkimuslaitoksella”organisaatiota tai elintä, jonka jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on nimennyt testauslaboratorioksi suorittamaan testejä tai vaatimustenmukaisuuden arviointielimeksi suorittamaan testejä, tarkastuksia tai katselmuksia; näistä tehtävistä voi huolehtia myös hyväksyntäviranomainen itse, jos sen pätevyys on osoitettu asianmukaisin asiakirjoin; |
| --- | --- |

27.

”tutkimuslaitoksella”organisaatiota tai elintä, jonka jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on nimennyt testauslaboratorioksi suorittamaan testejä tai vaatimustenmukaisuuden arviointielimeksi suorittamaan testejä, tarkastuksia tai katselmuksia; näistä tehtävistä voi huolehtia myös hyväksyntäviranomainen itse, jos sen pätevyys on osoitettu asianmukaisin asiakirjoin;

| 28. | ”tyyppihyväksyntätodistuksella”asiakirjaa, jolla hyväksyntäviranomainen virallisesti varmentaa, että ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppi on hyväksytty; |
| --- | --- |

28.

”tyyppihyväksyntätodistuksella”asiakirjaa, jolla hyväksyntäviranomainen virallisesti varmentaa, että ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppi on hyväksytty;

| 29. | ”EY-tyyppihyväksyntätodistuksella”todistusta, joka on esitetty tämän direktiivin liitteessä VI tai erillisdirektiivin vastaavassa liitteessä; liitteessä IV olevassa osassa II tai osassa III lueteltujen UN/ECE-sääntöjen vastaavissa liitteissä vahvistettuja ilmoituslomakkeita pidetään EY-tyyppihyväksyntätodistusta vastaavina; |
| --- | --- |

29.

”EY-tyyppihyväksyntätodistuksella”todistusta, joka on esitetty tämän direktiivin liitteessä VI tai erillisdirektiivin vastaavassa liitteessä; liitteessä IV olevassa osassa II tai osassa III lueteltujen UN/ECE-sääntöjen vastaavissa liitteissä vahvistettuja ilmoituslomakkeita pidetään EY-tyyppihyväksyntätodistusta vastaavina;

| 30. | ”yksittäishyväksyntätodistuksella”asiakirjaa, jolla hyväksyntäviranomainen tai asianmukaisesti nimetty edustaja virallisesti varmentaa, että yksittäinen ajoneuvo on hyväksytty; |
| --- | --- |

30.

”yksittäishyväksyntätodistuksella”asiakirjaa, jolla hyväksyntäviranomainen tai asianmukaisesti nimetty edustaja virallisesti varmentaa, että yksittäinen ajoneuvo on hyväksytty;

| 31. | ”vaatimustenmukaisuustodistuksella”tämän direktiivin liitteessä IX esitettyä asiakirjaa, jonka valmistaja toimittaa todistuksena siitä, että ajoneuvo, joka kuuluu tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin sarjaan, on kaikkien tuotantohetkellä sovellettavien erillisdirektiivien ja UN/ECE-sääntöjen mukainen ja voidaan rekisteröidä tai ottaa käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa ilman lisätarkastuksia; vaatimustenmukaisuustodistusta voidaan käyttää rekisteröintitarkoituksiin; |
| --- | --- |

31.

”vaatimustenmukaisuustodistuksella”tämän direktiivin liitteessä IX esitettyä asiakirjaa, jonka valmistaja toimittaa todistuksena siitä, että ajoneuvo, joka kuuluu tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin sarjaan, on kaikkien tuotantohetkellä sovellettavien erillisdirektiivien ja UN/ECE-sääntöjen mukainen ja voidaan rekisteröidä tai ottaa käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa ilman lisätarkastuksia; vaatimustenmukaisuustodistusta voidaan käyttää rekisteröintitarkoituksiin;

| 32. | ”ilmoituslomakkeella”tämän direktiivin liitteessä I tai liitteessä III tai erillisdirektiivin vastaavassa liitteessä esitettyä lomaketta, jossa ilmoitetaan hakijalta vaadittavat tiedot; ilmoituslomakkeen toimittaminen sähköisessä muodossa on sallittua; |
| --- | --- |

32.

”ilmoituslomakkeella”tämän direktiivin liitteessä I tai liitteessä III tai erillisdirektiivin vastaavassa liitteessä esitettyä lomaketta, jossa ilmoitetaan hakijalta vaadittavat tiedot; ilmoituslomakkeen toimittaminen sähköisessä muodossa on sallittua;

| 33. | ”valmistusasiakirjoilla”ilmoituslomakkeesta, tiedostosta, tiedoista, piirustuksista, valokuvista ja niin edelleen koostuvaa asiakirjakokonaisuutta, jonka hakija toimittaa; kaikkien näiden asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa on sallittua; |
| --- | --- |

33.

”valmistusasiakirjoilla”ilmoituslomakkeesta, tiedostosta, tiedoista, piirustuksista, valokuvista ja niin edelleen koostuvaa asiakirjakokonaisuutta, jonka hakija toimittaa; kaikkien näiden asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa on sallittua;

| 34. | ”hyväksyntäasiakirjoilla”valmistusasiakirjojen lisäksi testausselosteita ja kaikkia muita asiakirjoja, jotka tutkimuslaitos tai hyväksyntäviranomainen on liittänyt niihin suorittaessaan tehtäviään; kaikkien näiden asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa on sallittua; |
| --- | --- |

34.

”hyväksyntäasiakirjoilla”valmistusasiakirjojen lisäksi testausselosteita ja kaikkia muita asiakirjoja, jotka tutkimuslaitos tai hyväksyntäviranomainen on liittänyt niihin suorittaessaan tehtäviään; kaikkien näiden asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa on sallittua;

| 35. | ”hyväksyntäasiakirjojen hakemistolla”asiakirjaa, jossa esitetään hyväksyntäasiakirjan sisältö numeroituna tai merkittynä siten, että jokainen sivu on helposti löydettävissä; tämä asiakirja on laadittava siten, että siitä käyvät ilmi EY-tyyppihyväksynnän eri hallinnolliset vaiheet, varsinkin muutosten ja päivitysten päivämäärät. |
| --- | --- |

35.

”hyväksyntäasiakirjojen hakemistolla”asiakirjaa, jossa esitetään hyväksyntäasiakirjan sisältö numeroituna tai merkittynä siten, että jokainen sivu on helposti löydettävissä; tämä asiakirja on laadittava siten, että siitä käyvät ilmi EY-tyyppihyväksynnän eri hallinnolliset vaiheet, varsinkin muutosten ja päivitysten päivämäärät.

II LUKU

YLEISET VELVOITTEET

4 artikla

Jäsenvaltioita koskevat velvoitteet

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyväksyntää hakevat valmistajat täyttävät tämän direktiivin mukaiset velvoitteensa.

2.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ainoastaan sellaiset ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt, jotka täyttävät tämän direktiivin vaatimukset.

3.   Jäsenvaltioiden on rekisteröitävä ainoastaan sellaiset ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt, jotka täyttävät tämän direktiivin vaatimukset, tai sallittava ainoastaan näiden myynti tai käyttöönotto.

4.   Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia hyväksyntää koskevissa kysymyksissä, ja ilmoitettava tällaisesta perustamisesta tai nimeämisestä 41 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

5 artikla

Valmistajia koskevat velvoitteet

1.   Valmistaja on vastuussa hyväksyntäviranomaiselle kaikista hyväksyntämenettelyn tekijöistä sekä tuotannon vaatimustenmukaisuudesta riippumatta siitä, onko valmistaja suoraan mukana hyväksyttävän ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa.

2.   Jos kyseessä on monivaiheinen hyväksyntä, kukin valmistaja on vastuussa hyväksynnästä ja tuotannon vaatimustenmukaisuudesta niiden järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden osalta, jotka lisätty sen käsittelemässä ajoneuvon valmistusvaiheessa.

Valmistaja, joka muuttaa aiemmissa vaiheissa jo hyväksyttyjä osia tai järjestelmiä, on vastuussa kyseisten osien ja järjestelmien hyväksynnästä ja tuotannon vaatimustenmukaisuudesta.

3.   Tämän direktiivin soveltamista varten yhteisön ulkopuolelle asettautuneen valmistajan on nimettävä yhteisöön asettautunut edustaja, joka edustaa valmistajaa hyväksyntäviranomaiseen nähden.

III LUKU

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMENETTELYT

6 artikla

Ajoneuvojen EY-tyyppihyväksynnässä noudatettavat menettelyt

1.   Valmistaja voi valita yhden seuraavista menettelyistä:

| a) | asteittainen hyväksyntä; |
| --- | --- |

a)

asteittainen hyväksyntä;

| b) | yksivaiheinen hyväksyntä; |
| --- | --- |

b)

yksivaiheinen hyväksyntä;

| c) | yhdistetty hyväksyntä. |
| --- | --- |

c)

yhdistetty hyväksyntä.

2.   Ajoneuvon asteittaista hyväksyntää koskevaan hakemukseen on sisällytettävä valmistusasiakirjat, joissa on liitteessä III vaaditut tiedot, ja siihen on liitettävä kaikki vaadittavat EY-tyyppihyväksyntätodistukset kutakin sovellettavaa, liitteessä IV tai XI lueteltua erillisdirektiiviä tai UN/ECE-sääntöä varten. Kun kyseessä on sovellettavien erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen mukainen järjestelmän tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä, näitä koskevien hyväksyntäasiakirjojen on oltava hyväksyntäviranomaisen saatavilla hyväksynnän myöntämis- tai epäämispäivään asti.

3.   Yksivaiheista hyväksyntää koskeva hakemus koostuu valmisteluasiakirjoista, jotka sisältävät liitteen I mukaisesti vaadittavat asianmukaiset tiedot, liitteessä IV tai XI ja tarvittaessa liitteessä III olevassa II osassa tarkoitettujen erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen mukaisesti.

4.   Kun kyseessä on yhdistetty hyväksyntämenettely, hyväksyntäviranomainen voi myöntää valmistajalle poikkeuksen velvoitteeseen, joka koskee yhden tai useamman järjestelmää koskevan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen esittämistä, sillä edellytyksellä, että valmistusasiakirjaa täydennetään tarkoilla, liitteessä I määritetyillä tiedoilla, joita tällaisten järjestelmien hyväksyminen ajoneuvon hyväksymisvaiheessa edellyttää; tällöin jokainen poikkeuksen kohteena oleva EY-tyyppihyväksyntä on korvattava testiraportilla.

5.   Rajoittamatta edellä 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyä seuraavat tiedot on toimitettava monivaiheista EYtyyppihyväksyntää varten:

| a) | ensimmäisessä vaiheessa valmista ajoneuvoa varten laadittavien valmistusasiakirjojen ja EY-tyyppihyväksyntätodistusten ne osat, jotka vastaavat perusajoneuvon valmistusvaihetta; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisessä vaiheessa valmista ajoneuvoa varten laadittavien valmistusasiakirjojen ja EY-tyyppihyväksyntätodistusten ne osat, jotka vastaavat perusajoneuvon valmistusvaihetta;

| b) | toisessa ja seuraavissa vaiheissa valmistusasiakirjojen ja EY-tyyppihyväksyntätodistusten ne osat, jotka vastaavat senhetkistä valmistusvaihetta, sekä yksi kappale keskeneräisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistuksesta, joka on annettu edellisessä valmistusvaiheessa; lisäksi valmistaja toimittaa täydellisen luettelon keskeneräiseen ajoneuvoon tekemistään muutoksista tai lisäyksistä. |
| --- | --- |

b)

toisessa ja seuraavissa vaiheissa valmistusasiakirjojen ja EY-tyyppihyväksyntätodistusten ne osat, jotka vastaavat senhetkistä valmistusvaihetta, sekä yksi kappale keskeneräisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistuksesta, joka on annettu edellisessä valmistusvaiheessa; lisäksi valmistaja toimittaa täydellisen luettelon keskeneräiseen ajoneuvoon tekemistään muutoksista tai lisäyksistä.

6.   Valmistajan on toimitettava hakemus hyväksyntäviranomaiselle. Kustakin ajoneuvotyypistä voidaan jättää ainoastaan yksi hakemus, ja se voidaan jättää ainoastaan yhteen jäsenvaltioon.

Jokaisesta hyväksyttävästä tyypistä on toimitettava erillinen hakemus.

7.   Esittämällä perustellun pyynnön hyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajaa toimittamaan kaikki tarvittavat lisätiedot, joita päätöksen tekeminen tarvittavista testeistä tai näiden testien toteuttamisen helpottaminen edellyttää.

8.   Valmistajan on tarjottava hyväksyntäviranomaisen saataville riittävä määrä ajoneuvoja, jotta tyyppihyväksyntämenettely voidaan toteuttaa tyydyttävästi.

7 artikla

Järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksynnässä noudatettava menettely

1.   Valmistajan on toimitettava hakemus hyväksyntäviranomaiselle. Kustakin järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyypistä voidaan jättää ainoastaan yksi hakemus, ja se voidaan jättää ainoastaan yhteen jäsenvaltioon. Jokaisesta hyväksyttävästä tyypistä on toimitettava erillinen hakemus.

2.   Hakemukseen on liitettävä valmistusasiakirjat, joiden sisältö eritellään erillisdirektiiveissä.

3.   Esittämällä perustellun pyynnön hyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajaa toimittamaan kaikki tarvittavat lisätiedot, joita päätöksen tekeminen tarvittavista testeistä tai näiden testien toteuttamisen helpottaminen edellyttää.

4.   Valmistajan on tarjottava hyväksyntäviranomaisen saataville sellainen määrä ajoneuvoja, osia tai erillisiä teknisiä yksiköitä, jota vaadittavien testien suorittaminen erillisdirektiivien mukaisesti edellyttää.

IV LUKU

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMENETTELYIDEN TOTEUTTAMINEN

8 artikla

Yleiset säännökset

1.   Jäsenvaltiot eivät saa myöntää EY-tyyppihyväksyntää tarkistamatta ensin, että valmistaja on toteuttanut 11 artiklassa säädetyt menettelyt asianmukaisella ja tyydyttävällä tavalla.

2.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntiä 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti.

3.   Jos jäsenvaltio havaitsee, että ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppi, joka kylläkin täyttää asetetut vaatimukset, muodostaa vakavan vaaran liikenneturvallisuudelle tai vakavasti vahingoittaa ympäristöä tai kansanterveyttä, kun otetaan huomioon ajoneuvojen saastepäästöjen vähentäminen, se voi kieltäytyä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää. Jäsenvaltion on viipymättä lähetettävä muille jäsenvaltioille ja komissiolle yksityiskohtaiset tiedot, jotka selvittävät päätöksen syyt ja joissa esitetään näyttö havainnoista.

4.   EY-tyyppihyväksyntätodistukset on numeroitava liitteessä VII esitetyn menetelmän mukaisesti.

5.   Hyväksyntäviranomaisen on lähetettävä 20 työpäivän kuluessa muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille jäljennös EY-tyyppihyväksyntätodistuksesta liitteineen jokaisen ajoneuvotyypin osalta, jonka hyväksynnän ne ovat myöntäneet. Kaikissa tapauksissa paperikopio voidaan korvata sähköisellä tiedostolla edellyttäen, että se varmennetaan sähköisellä allekirjoituksella tai vastaavalla tavalla.

6.   Hyväksyntäviranomaisen on viipymättä ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille epäämistään tai peruuttamistaan ajoneuvon hyväksynnistä ja päätöksensä syistä.

7.   Kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten on lähetettävä kolmen kuukauden välein muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille luettelo edeltävän kauden aikana myöntämistään, muuttamistaan, epäämistään tai peruuttamistaan järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksynnistä. Tähän luetteloon on sisällytettävä liitteessä XIII määritetyt tiedot.

8.   EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion on toisen jäsenvaltion pyynnöstä lähetettävä 20 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta kopio kyseisestä EY-tyyppihyväksyntätodistuksesta liitteineen. Paperikopion sijasta voidaan toimitaan sähköinen tiedosto.

9 artikla

Ajoneuvoja koskevat erityissäännökset

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-hyväksyntä:

| a) | ajoneuvotyypille, joka on valmistusasiakirjan tietojen mukainen ja täyttää vastaavien, liitteessä IV lueteltujen erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen tekniset vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

ajoneuvotyypille, joka on valmistusasiakirjan tietojen mukainen ja täyttää vastaavien, liitteessä IV lueteltujen erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen tekniset vaatimukset;

| b) | erikoiskäyttöön tarkoitetulle ajoneuvotyypille, joka on valmistusasiakirjojen tietojen mukainen ja täyttää liitteessä XI lueteltujen vastaavien erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

erikoiskäyttöön tarkoitetulle ajoneuvotyypille, joka on valmistusasiakirjojen tietojen mukainen ja täyttää liitteessä XI lueteltujen vastaavien erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen tekniset vaatimukset.

Tällöin sovelletaan liitteessä V kuvattuja menettelyjä.

2.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä monivaiheinen EY-hyväksyntä keskeneräiselle tai valmiille ajoneuvotyypille, joka on valmistusasiakirjan tietojen mukainen ja täyttää vastaavien liitteessä IV tai XI lueteltujen erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen tekniset vaatimukset ajoneuvotyypin valmistusvaiheen mukaisesti.

Tällöin sovelletaan liitteessä XIV kuvattuja menettelyjä.

3.   Hyväksyntäviranomaisen on kustakin ajoneuvotyypistä

| a) | täytettävä kaikki vastaavat EY-tyyppihyväksyntätodistuksen osat, myös siihen liitetty testausselostesivu liitteessä VIII annetun mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

täytettävä kaikki vastaavat EY-tyyppihyväksyntätodistuksen osat, myös siihen liitetty testausselostesivu liitteessä VIII annetun mallin mukaisesti;

| b) | koottava tai tarkistettava hyväksyntäasiakirjojen hakemisto; |
| --- | --- |

b)

koottava tai tarkistettava hyväksyntäasiakirjojen hakemisto;

| c) | toimitettava hakijalle täytetty todistus liitteineen viipymättä. |
| --- | --- |

c)

toimitettava hakijalle täytetty todistus liitteineen viipymättä.

4.   Jos kyseessä on EY-tyyppihyväksyntä, jossa 19 artiklan, 21 artiklan tai liitteen XI mukaisesti on asetettu tyyppihyväksynnän voimassaoloa koskevia rajoituksia tai jossa erillisdirektiivien tiettyihin säännöksiin on myönnetty poikkeus, EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on mainittava kyseiset rajoitukset tai poikkeukset.

5.   Jos valmistusasiakirjojen tiedoissa viitataan liitteen XI mukaisiin, erityiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja koskeviin säännöksiin, EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on ilmoitettava kyseiset säännökset.

6.   Jos valmistaja valitsee yhdistetyn hyväksyntämenettelyn, hyväksyntäviranomaisen on täydennettävä liitteessä III olevaan III osaan viittaukset testausselosteisiin, joista on säädetty erillisdirektiiveissä tai UN/ECE-säännöissä ja joista ei ole saatavilla EY-tyyppihyväksyntätodistusta.

7.   Jos valmistaja valitsee yksivaiheisen hyväksyntämenettelyn, hyväksyntäviranomaisen on laadittava sovellettavista erillisdirektiiveistä ja UN/ECE-säännöistä luettelo, jonka malli on liitteen VI lisäyksessä 1, ja liitettävä kyseinen luettelo EY-tyyppihyväksyntätodistukseen.

10 artikla

Järjestelmiä, osia tai erillisiä teknisiä yksiköitä koskevat erityissäännökset

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä järjestelmälle, joka on valmistusasiakirjojen tietojen mukainen ja täyttää liitteessä IV tai XI säädetyn vastaavan erillisdirektiivin tekniset vaatimukset.

2.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä osalle tai erilliselle tekniselle yksikölle, joka on valmistusasiakirjojen tietojen mukainen ja täyttää liitteessä IV säädetyn vastaavan erillisdirektiivin tekniset vaatimukset.

3.   Jos osat tai erilliset tekniset yksiköt, riippumatta siitä, onko ne tarkoitettu korjaus-, huolto- vai ylläpitokäyttöön, kuuluvat ajoneuvon osalta myös järjestelmän tyyppihyväksynnän piiriin, osalta tai erilliseltä tekniseltä yksiköltä ei vaadita lisähyväksyntää, ellei vastaavassa erillisdirektiivissä edellytetä sitä.

4.   Jos osa tai erillinen tekninen yksikkö täyttää tehtävänsä tai osoittaa erityistä ominaisuutta ainoastaan ajoneuvon muiden osien yhteydessä, jolloin vaatimustenmukaisuus voidaan tarkastaa ainoastaan osan tai erillisen teknisen yksikön toimiessa yhdessä muiden ajoneuvon osien kanssa, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän laajuutta on tämän seurauksena rajoitettava. Tällaisissa tapauksissa EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on mainittava käyttöä koskevat mahdolliset rajoitukset ja asennusta koskevat edellytykset. Jos ajoneuvon valmistaja asentaa tällaisen osan tai erillisen teknisen yksikön, näiden käyttörajoitusten ja asennusedellytysten noudattaminen on tarkastettava ajoneuvon hyväksynnän yhteydessä.

11 artikla

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt

1.   EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion on, tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten kanssa, toteutettava liitteen X mukaiset toimenpiteet, joilla tarkastetaan, että riittävin järjestelyin on varmistettu valmistettavien ajoneuvojen, järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden vaatimustenmukaisuus hyväksyttyyn tyyppiin nähden.

2.   EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion on, tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten kanssa, toteutettava liitteen X mukaiset, kyseistä hyväksyntää koskevat toimenpiteet sen tarkastamiseksi että 1 kohdassa tarkoitetut järjestelyt ovat edelleen riittävät ja että valmistettavat ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt pysyvät hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisina.

Hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen on rajoitettava liitteessä X sekä erityisiä vaatimuksia sisältävissä erillisdirektiiveissä ja UN/ECE-säännöissä mainittuihin menettelyihin. EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen voi tätä varten tehdä minkä tahansa liitteessä IV tai XI luetelluissa erillisdirektiiveissä tai UN/ECE-säännöissä vaadituista tarkistuksista tai testeistä näytteille, jotka on otettu valmistajan tiloista, tuotantolaitos mukaan lukien.

V LUKU

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTIEN MUUTOKSET

12 artikla

Yleiset säännökset

1.   Valmistajan on viipymättä ilmoitettava EY-tyyppihyväksynnän myöntäneelle jäsenvaltiolle kaikista muutoksista hyväksyntäasiakirjojen tietoihin. Jäsenvaltion on tässä luvussa kuvattujen sääntöjen mukaisesti päätettävä, mitä menettelyä on noudatettava. Tarvittaessa jäsenvaltio voi valmistajan kanssa asiasta sovittuaan päättää, että on myönnettävä uusi EY-tyyppihyväksyntä.

2.   Hakemus EY-tyyppihyväksynnän muutoksesta on toimitettava yksinomaan alkuperäisen EY-tyyppihyväksynnän myöntäneelle jäsenvaltiolle.

3.   Jos jäsenvaltio toteaa, että muutoksen tekemiseksi tarvitaan uusia tarkastuksia tai uusia testejä, sen on ilmoitettava tästä valmistajalle. Jäljempänä 13 ja 14 artiklassa tarkoitettuja menettelyitä sovelletaan vasta sen jälkeen, kun vaadittavat uudet tarkastukset tai uudet testit on suoritettu hyväksytysti.

13 artikla

Ajoneuvoja koskevat erityissäännökset

1.   Jos hyväksyntäasiakirjojen tiedot ovat muuttuneet, muutosta nimitetään ”tarkistukseksi”.

Tällaisissa tapauksissa hyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava hyväksyntäasiakirjojen tarkistetut sivut ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja uudelleen antamisen päivämäärä. Hyväksyntäasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksesta, katsotaan täyttävän tämän vaatimuksen.

2.   Korjausta nimitetään ”laajennukseksi”, jos edellä 1 kohdassa säädetyn lisäksi

| a) | vaaditaan lisätarkastuksia; |
| --- | --- |

a)

vaaditaan lisätarkastuksia;

| b) | jokin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen sisältämä tieto, lukuun ottamatta sen liitteitä, on muuttunut; |
| --- | --- |

b)

jokin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen sisältämä tieto, lukuun ottamatta sen liitteitä, on muuttunut;

| c) | jonkin erillisdirektiivin tai UN/ECE-säännön mukaisia uusia vaatimuksia, joita sovelletaan hyväksyttyyn ajoneuvoon, tulee voimaan. |
| --- | --- |

c)

jonkin erillisdirektiivin tai UN/ECE-säännön mukaisia uusia vaatimuksia, joita sovelletaan hyväksyttyyn ajoneuvoon, tulee voimaan.

Tällöin hyväksyntäviranomaisen on annettava korjattu EY-tyyppihyväksyntätodistus, jossa on laajennusnumero, jota on kasvatettu jo myönnettyjen peräkkäisten laajennusten määrää vastaavasti.

Hyväksyntätodistuksesta on selvästi käytävä ilmi laajennuksen peruste ja uudelleenmyöntämispäivämäärä.

3.   Aina kun on annettu tarkistettuja sivuja tai konsolidoitu, päivitetty toisinto, on vastaavasti muutettava hyväksyntätodistuksen liitteenä olevaa hyväksyntäasiakirjojen hakemistoa niin, että siitä käyvät ilmi viimeisimmän laajennuksen tai tarkistuksen päivämäärät tai päivitetyn toisinnon viimeisimmän konsolidoinnin päivämäärä.

4.   Ajoneuvotyypin hyväksyntään ei vaadita muutosta, jos 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut vaatimukset ovat teknisesti merkityksettömiä kyseisen ajoneuvoluokan kannalta tai ne koskevat muita ajoneuvoluokkia kuin sitä, johon kyseinen ajoneuvo kuuluu.

14 artikla

Järjestelmiä, osia tai erillisiä teknisiä yksiköitä koskevat erityissäännökset

1.   Jos ajoneuvon hyväksyntäasiakirjojen tiedot ovat muuttuneet, muutosta nimitetään ”tarkistukseksi”.

Tällaisissa tapauksissa hyväksyntäviranomaisten on tarvittaessa annettava hyväksyntäasiakirjojen tarkistetut sivut ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja uudelleen antamisen päivämäärä. Hyväksyntäasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksesta, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

2.   Muutosta nimitetään ”laajennukseksi”, jos edellä 1 kohdassa säädetyn lisäksi

| a) | vaaditaan lisätarkastuksia; |
| --- | --- |

a)

vaaditaan lisätarkastuksia;

| b) | jokin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen sisältämä tieto, lukuun ottamatta sen liitteitä, on muuttunut; |
| --- | --- |

b)

jokin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen sisältämä tieto, lukuun ottamatta sen liitteitä, on muuttunut;

| c) | jonkin erillisdirektiivin tai UN/ECE-säännön mukaisia uusia vaatimuksia, joita sovelletaan hyväksyttyyn järjestelmään, osaan tai erilliseen tekniseen yksikköön, tulee voimaan. |
| --- | --- |

c)

jonkin erillisdirektiivin tai UN/ECE-säännön mukaisia uusia vaatimuksia, joita sovelletaan hyväksyttyyn järjestelmään, osaan tai erilliseen tekniseen yksikköön, tulee voimaan.

Tällöin hyväksyntäviranomaisen on annettava korjattu EY-tyyppihyväksyntätodistus, jossa on laajennusnumero, jota on kasvatettu jo myönnettyjen peräkkäisten laajennusten määrää vastaavasti. Jos muutoksen syynä on 2 kohdan c alakohdan soveltaminen, hyväksyntänumeron kolmatta osaa on päivitettävä.

Hyväksyntätodistuksesta on selvästi käytävä ilmi laajennuksen peruste ja uudelleenmyöntämispäivämäärä.

3.   Aina kun on annettu korjattuja sivuja tai konsolidoitu, päivitetty toisinto, on vastaavasti muutettava hyväksyntätodistuksen liitteenä olevaa hyväksyntäasiakirjojen hakemistoa niin, että siitä käyvät ilmi viimeisimmän laajennuksen tai tarkistuksen päivämäärät tai päivitetyn toisinnon viimeisimmän konsolidoinnin päivämäärä.

15 artikla

Muutosten antaminen ja niistä ilmoittaminen

1.   Jos kyseessä on laajennus, hyväksyntäviranomaisten on vastaavasti päivitettävä kaikki tarvittavat EY-tyyppihyväksyntätodistuksen osat, sen liitteet ja hyväksymisasiakirjojen hakemisto. Päivitetty todistus liitteineen on toimitettava hakijalle viipymättä.

2.   Jos kyseessä on tarkistus, hyväksyntäviranomaisen on viipymättä annettava hakijalle tarkistetut asiakirjat tai konsolidoidut, päivitetyt toisinnot, myös hyväksyntäasiakirjojen tarkistettu hakemisto.

3.   Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava EY-tyyppihyväksyntiin tehdystä muutoksesta muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaiselle edellä 8 artiklassa säädettyjen menettelyiden mukaisesti.

VI LUKU

AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN VOIMASSAOLO

16 artikla

Voimassaolon päättyminen

1.   EY-tyyppihyväksynnän voimassaolo lakkaa, kun

| a) | jonkin erillisdirektiivin tai UN/ECE-säännön mukaisia uusia vaatimuksia, joita sovelletaan hyväksyttyyn ajoneuvoon, tulee voimaan, eikä hyväksynnän vastaava päivittäminen ole mahdollista; |
| --- | --- |

a)

jonkin erillisdirektiivin tai UN/ECE-säännön mukaisia uusia vaatimuksia, joita sovelletaan hyväksyttyyn ajoneuvoon, tulee voimaan, eikä hyväksynnän vastaava päivittäminen ole mahdollista;

| b) | hyväksytyn ajoneuvon tuotanto lopetetaan pysyvästi; |
| --- | --- |

b)

hyväksytyn ajoneuvon tuotanto lopetetaan pysyvästi;

| c) | hyväksynnän voimassaolo päättyy erityisrajoituksen vuoksi. |
| --- | --- |

c)

hyväksynnän voimassaolo päättyy erityisrajoituksen vuoksi.

2.   Jos voimassaolon päättyminen koskee ainoastaan yhtä jonkin tyypin varianteista tai ainoastaan yhtä jonkin variantin versioista, EY-tyyppihyväksynnän voimassaolo päättyy ainoastaan kyseisen variantin tai version osalta.

3.   Kun tietyn ajoneuvotyypin valmistus lopullisesti päättyy, valmistajan on ilmoitettava tästä EY-tyyppihyväksynnän myöntäneelle hyväksyntäviranomaiselle. Saatuaan tällaisen ilmoituksen viranomaisen on 20 työpäivän kuluessa ilmoitettava siitä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille.

Jäljempänä 27 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan ainoastaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista syistä johtuviin keskeytyksiin.

4.   Kun ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän voimassaolo päättyy pian, valmistajan on ilmoitettava siitä EY-tyyppihyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

Hyväksyntäviranomaisen on viipymättä ilmoitettava kaikki asiaan liittyvät tiedot muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille, jotta tarvittaessa voidaan soveltaa 26 artiklassa tarkoitettua menettelyä. Tässä ilmoituksessa on mainittava viimeisen valmistetun ajoneuvon valmistuspäivä ja tunnusnumero.

VII LUKU

VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS JA MERKINNÄT

17 artikla

Vaatimustenmukaisuustodistus

1.   Ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän haltijana valmistajan on toimitettava vaatimustenmukaisuustodistus, joka seuraa jokaista valmista, keskeneräistä tai valmistunutta, hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisesti valmistettua ajoneuvoa.

Keskeneräisen tai valmistuneen ajoneuvon ollessa kyseessä valmistajan on ilmoitettava vaatimustenmukaisuustodistuksen toisella sivulla ainoastaan ne tiedot, jotka on lisätty tai muutettu siinä hyväksyntävaiheessa, ja tarvittaessa liitettävä todistukseen kaikki edellisten vaiheiden vaatimustenmukaisuustodistukset.

2.   Vaatimustenmukaisuustodistus on laadittava jollakin Euroopan yhteisön virallisista kielistä.

3.   Vaatimustenmukaisuustodistus on suunniteltava niin, että sen väärentäminen ei ole mahdollista. Tätä varten on käytettävä paperia, joka on suojattu joko värigrafiikalla tai vesileimattu valmistajan tunnuksella.

4.   Vaatimustenmukaisuustodistuksen kaksoiskappaleen voi antaa ainoastaan valmistaja. Kaikkien todistuksen kaksoiskappaleiden etupuolella on oltava selkeästi näkyvällä tavalla merkittynä sana ”kaksoiskappale”.

5.   Vaatimustenmukaisuustodistus on täytettävä kokonaisuudessaan, eikä siihen voida sisällyttää muita ajoneuvon käyttöä koskevia rajoituksia kuin ne, joista on säädetty jossakin erillisdirektiivissä tai UN/ECE-säännössä.

6.   Niiden ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistuksessa, jotka on hyväksytty jäljempänä 19 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, on oltava lisäksi merkintä ”myynti, käyttöönotto ja rekisteröinti sallittu [tämän direktiivin ...] 19 artiklan nojalla”.

7.   Liitteessä IX olevassa I osassa kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen, joka annetaan 21 artiklan mukaisella menettelyllä hyväksytyille ajoneuvoille, otsikossa on oltava maininta ”pieninä sarjoina tyyppihyväksytyille valmiille/valmistuneille ajoneuvoille”; maininnan läheisyydessä on oltava järjestysnumero, joka sijoittuu yhden ja liitteessä XII annetun raja-arvon välille ja ilmaisee kunkin valmistusvuoden osalta kyseisen ajoneuvon aseman kyseiselle vuodelle sallittuun tuotantomäärään
  nähden.

18 artikla

EY-tyyppihyväksyntämerkki

1.   Osan tai erillisen teknisen yksikön valmistajan on kiinnitettävä kuhunkin tyyppihyväksynnän mukaisesti valmistettuun osaan tai yksikköön EY-tyyppihyväksyntämerkki, riippumatta siitä, onko kyseinen osa tai yksikkö osa jotakin järjestelmää.

2.   Milloin tyyppihyväksyntämerkkiä ei vaadita, valmistajan on kiinnitettävä vähintään kauppanimensä tai tavaramerkkinsä ja tyyppi- ja/tai tunnusnumero.

3.   EY-tyyppihyväksyntämerkki muodostetaan liitteen VII lisäyksen mukaisesti.

VIII LUKU

ERILLISDIREKTIIVIEN KANSSA YHTEENSOPIMATTOMAT UUDET TEKNIIKAT TAI RATKAISUT

19 artikla

Uusille tekniikoille tai ratkaisuille myönnettävät poikkeukset

1.   Jäsenvaltiot voivat valmistajan pyynnöstä myöntää EY-tyyppihyväksynnän yhden tai useamman erillisdirektiivin kanssa yhteensopimatonta tekniikkaa tai ratkaisuja sisältävälle järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyypille sillä edellytyksellä, että komissio on antanut tähän luvan 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

2.   Jäsenvaltio voi, ennen kuin päätös hyväksynnän mahdollisesta myöntämisestä on tehty, myöntää haetun poikkeuksen piiriin kuuluvalle ajoneuvotyypille tilapäisen, ainoastaan sen alueella voimassa olevan hyväksynnän sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille viipymättä toimittamalla niille seuraavista osista koostuvan asiakirjakokonaisuuden:

| a) | syyt, joiden vuoksi kyseiset tekniikat tai ratkaisut tekevät järjestelmästä, osasta tai erillisestä teknisestä yksiköstä vaatimusten kanssa yhteensopimattoman; |
| --- | --- |

a)

syyt, joiden vuoksi kyseiset tekniikat tai ratkaisut tekevät järjestelmästä, osasta tai erillisestä teknisestä yksiköstä vaatimusten kanssa yhteensopimattoman;

| b) | kyseeseen tulevien turvallisuus- ja ympäristönäkökohtien sekä toteutettujen toimenpiteiden kuvaus; |
| --- | --- |

b)

kyseeseen tulevien turvallisuus- ja ympäristönäkökohtien sekä toteutettujen toimenpiteiden kuvaus;

| c) | testien ja niistä saatujen tulosten kuvaus, joka osoittaa, että verrattuna vaatimuksiin, joihin poikkeusta haetaan, taataan vähintään vastaavaa turvallisuuden ja ympäristönsuojelun taso. |
| --- | --- |

c)

testien ja niistä saatujen tulosten kuvaus, joka osoittaa, että verrattuna vaatimuksiin, joihin poikkeusta haetaan, taataan vähintään vastaavaa turvallisuuden ja ympäristönsuojelun taso.

3.   Komissio päättää 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, voiko jäsenvaltio myöntää EY-tyyppihyväksynnän kyseiselle ajoneuvotyypille.

Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava myös, onko päätöksen voimassaololle asetettu rajoituksia, kuten aikarajoja. Hyväksyntä on joka tapauksessa voimassa vähintään kolmekymmentäkuusi kuukautta.

Jos komissio päättää evätä hyväksynnän, jäsenvaltion on kumottava 2 kohdassa tarkoitettu tilapäinen tyyppihyväksyntä.

4.   Edellä 1-3 kohtaa ei sovelleta, jos järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on sellaisen UN/ECE-säännön mukainen, johon yhteisö on liittynyt.

20 artikla

Tarpeelliset mukautukset

1.   Jos komissio toteaa, että 19 artiklan mukaisen poikkeuksen myöntämiselle on vankat perusteet, sen on välittömästi toteutettava tarvittavat toimet kyseisten erillisdirektiivien mukauttamiseksi 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tekniikan kehitykseen.

2.   Heti kun kyseiset erillisdirektiivit on muutettu, kaikki poikkeukseen liittyvät rajoitukset on välittömästi poistettava.

Jos erillisdirektiivien muuttaminen ei ole mahdollista, poikkeuksen voimassaoloa voidaan hyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion pyynnöstä laajentaa toisella päätöksellä, joka tehdään 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

IX LUKU

PIENINÄ SARJOINA VALMISTETUT AJONEUVOT

21 artikla

EY-tyyppihyväksyntä

1.   Valmistajan pyynnöstä ja liitteessä XII olevan A osan 1 kohdassa annetuissa määrää koskevissa rajoissa jäsenvaltioiden on myönnettävä 6 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti EY-tyyppihyväksyntä ajoneuvotyypille, joka täyttää vähintään liitteessä IV olevan I osan lisäyksessä annetut vaatimukset.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä ei sovelleta erikoiskäyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

3.   EY-tyyppihyväksyntätodistukset on numeroitava liitteessä VII kuvatun menetelmän mukaisesti.

22 artikla

Kansallinen tyyppihyväksyntä

1.   Jos ajoneuvoja valmistetaan liitteessä XII olevan A osan 2 kohdassa säädetyissä määrää koskevissa rajoissa, jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksen yhteen tai useampaan liitteessä IV tai liitteessä XI lueteltujen erillisdirektiivien tai UN/ECE-sääntöjen vaatimukseen.

2.   Jäsenvaltiot voivat 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa myöntää poikkeuksen myös yhteen tai useampaan tämän direktiivin säännökseen sillä edellytyksellä, että ne vaativat vaihtoehtoisten asiaa koskevien säännösten soveltamista.

3.
     
  Joka tapauksessa jäsenvaltiot voivat
  myöntää tai pitää voimassa
  1 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen vain sillä edellytyksellä, että ympäristönsuojelun ja liikenneturvan tyydyttävä taso taataan
  .

4.   Hyväksyntätodistuksessa on täsmennettävä 1 kohdan mukaisesti myönnettyjen poikkeusten laatu.

Tämän kohdan mukaisesti myönnetyssä tyyppihyväksyntätodistuksessa, jonka malli annetaan liitteessä VI, ei saa olla otsikkoa ”Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistus”. Hyväksyntätodistukset on kuitenkin numeroitava liitteessä VII kuvatun menetelmän mukaisesti.

5.   Hyväksyntäviranomaisen on valmistajan pyynnöstä lähetettävä kirjattuna kirjeenä kopio tyyppihyväksyntätodistuksesta ja sen liitteistä niiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille, jotka valmistaja on ilmoittanut.

Jäsenvaltion on tällöin 20 työpäivän kuluessa tällaisen kirjeen vastaanottamisesta ilmoitettava, hyväksyykö se tyyppihyväksynnän ja kuinka monta kyseistä ajoneuvoa voidaan rekisteröidä, myydä tai ottaa käyttöön sen alueella, ja sen on virallisesti ilmoitettava tästä päätöksestään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulle hyväksyntäviranomaiselle; jos jäsenvaltio ei anna tällaista ilmoitusta, katsotaan, että se on kieltäytynyt myöntämästä tyyppihyväksyntää.

6.
     
  Jos ajoneuvo halutaan rekisteröidä jossakin toisessa jäsenvaltiossa kuin siinä, joka tyyppihyväksynnän on myöntänyt 5 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, ajoneuvon katsotaan olevan rekisteröintivaltion edellyttämien vaatimusten mukainen, jollei ole mahdollista sulkea pois tällaista vastaavuutta tuottajan toimittamien asiakirjojen analysoinnin tuloksen pohjalta.

X LUKU

YKSITTÄISHYVÄKSYNNÄT

23 artikla

Yleiset säännökset

1.
     
  Jäsenvaltiot voivat ajoneuvon valmistajan tai ostajan pyynnöstä myöntää yksittäishyväksynnän ajoneuvolle, joka täyttää tämän direktiivin säännökset ja tämän direktiivin liitteessä IV tai XI lueteltujen erillisdirektiivien säännökset tai UN/ECE-säännöt.

2.   Jäsenvaltiot voivat myöntää tietylle ajoneuvolle
  tai ajoneuvolle, jonka tietty ratkaisu on teknisesti ainutlaatuinen,
  vapautuksen yhden tai useamman tämän direktiivin tai liitteessä IV tai XI luetellun UN/ECE-säännön säännöksestä sillä edellytyksellä, että ne säätävät vastaavia, näihin toimenpiteisiin perustuvia kansallisia vaatimuksia, joilla taataan
  tyydyttävä
  ympäristönsuojelun ja liikenneturvan taso.

Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kaikki järjestelmien, osien, erillisten teknisten yksiköiden tai keskeneräisten ajoneuvojen EY-tyyppihyväksynnät niitä koskevien kansallisten vaatimusten sijasta.

3.   Valmistajan tai ajoneuvon omistajan
  taikka näiden edustajan
  on jätettävä yksittäishyväksyntää koskeva hakemus.

Jäsenvaltion on myönnettävä yksittäishyväksyntä, jos ajoneuvo on hakemukseen liitetyn kuvauksen mukainen ja täyttää sovellettavat tekniset vaatimukset.

Yksittäishyväksynnän voimassaolo rajoittuu sen myöntäneen jäsenvaltion alueeseen.
  Kuitenkin, jos ajoneuvo halutaan rekisteröidä jossakin toisessa jäsenvaltiossa kuin siinä, joka yksittäishyväksynnän on myöntänyt, ajoneuvon katsotaan olevan rekisteröintivaltion edellyttämien vaatimusten mukainen, ellei ole mahdollista sulkea pois tällaista vastaavuutta niiden asiakirjojen analysoinnin tuloksen pohjalta, jotka hakija toimitti samanaikaisesti rekisteröintihakemuksen kanssa.

Jos ajoneuvo täyttää kaikki liitteissä IV ja XI edellytetyt vaatimukset, hyväksyntä on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.

Yksittäishyväksyntätodistuksen malli on laadittava tämän direktiivin pohjalta, ja siihen on sisällytettävä vähintäänkin ne tiedot, joita tarvitaan neuvoston direktiivissä 1999/37/EY (10) säädetyn rekisteröintihakemuksen täyttämiseen. Yksittäishyväksyntätodistuksissa ei saa olla otsikkoa ”ajoneuvon EY-hyväksyntä”.

Yksittäishyväksyntätodistuksessa on oltava kyseisen ajoneuvon tunnusnumero.

4.   Hyväksyntäviranomainen voi antaa yksittäishyväksyntien myöntämisvastuun asianmukaisesti hyväksytylle edustajalle. Tästä on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle 41 artiklan säännösten mukaisesti.

24 artikla

Erityissäännökset

1.   Edellä 23 artiklassa tarkoitettua menettelyä voidaan monivaiheisen hyväksyntämenettelyn mukaisesti soveltaa myös johonkin tiettyyn ajoneuvoon sen valmistumisen perättäisten vaiheiden aikana.

2.   Edellä 23 artiklassa tarkoitettu menettely ei voi korvata mitään monivaiheisen tyyppihyväksyntämenettelyn tavanomaiseen kulkuun kuuluvaa välivaihetta, eikä sitä voida käyttää ensimmäisen vaiheen hyväksynnän hankkimiseen ajoneuvolle.

XI LUKU

REKISTERÖINTI, MYYNTI JA KÄYTTÖÖNOTTO

25 artikla

Ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto

1.   Jäsenvaltioiden on rekisteröitävä ajoneuvot ja sallittava niiden myynti ja käyttöönotto, jos ja ainoastaan jos ne on varustettu voimassa olevalla vaatimustenmukaisuustodistuksella, joka on annettu 17 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 ja 29 artiklan soveltamista.

Jäsenvaltioiden on sallittava keskeneräisten ajoneuvojen myynti, mutta ne voivat evätä ajoneuvojen pysyvän rekisteröinnin tai käyttöönoton, jos ajoneuvot ovat keskeneräisiä.

2.   Ajoneuvoja, joille on myönnetty poikkeus vaatimustenmukaisuustodistusta koskevasta vaatimuksesta, voidaan rekisteröidä, myydä tai ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne täyttävät tämän direktiivin niitä koskevat vaatimukset.

3.   Pieninä sarjoina valmistettujen ajonevojen osalta rekisteröityjen, myytyjen tai käyttöönotettujen ajoneuvojen lukumäärä vuodessa saa olla enintään liitteessä XII olevassa A osassa tarkoitettu yksiköiden lukumäärä.

26 artikla

Ajoneuvojen tunnistettavuus

Tunnistamista varten jokainen rekisteröitävä ajoneuvo on varustettava yksilöllisellä kiinteällä ISO 3779 ja ISO 3780 -standardien mukaisella VIN-koodilla. VIN-koodi on merkittävä helppolukuisena ajoneuvon oleellisiin osiin ja useisiin paikkoihin, joihin pelastustoimella on helppo pääsy.

27 artikla

Sarjan viimeisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto

1.   Jäsenvaltiot voivat liitteessä XII olevassa B osassa annettujen rajoitusten mukaisesti ja ainoastaan rajatun ajan rekisteröidä ajoneuvoja ja sallia niiden myynnin ja käyttöönoton, jos ne vastaavat ajoneuvotyyppiä, jonka EY-tyyppihyväksyntä ei ole enää voimassa.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan ainoastaan yhteisön alueella oleviin ajoneuvoihin, jotka valmistusaikanaan kuuluivat voimassa olevan EY-tyyppihyväksynnän piiriin mutta joita ei ollut rekisteröity tai otettu käyttöön ennen mainitun EY-tyyppihyväksynnän voimassaolon päättymistä.

2.   Tämän artiklan 1 kohdan mukainen mahdollisuus on valmiiden ajoneuvojen osalta rajattu 12 kuukauteen ja valmistuneiden ajoneuvojen osalta 18 kuukauteen päivämäärästä, jolloin EY-tyyppihyväksynnän voimassaolo päättyi.

3.   Jos valmistaja haluaa käyttää 1 kohdan mukaista mahdollisuutta, sen on toimitettava hakemus kunkin sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jota kyseisten ajoneuvojen käyttöönotto koskee. Hakemuksessa on eriteltävä ne tekniset ja/tai kaupalliset syyt, joiden vuoksi kyseiset ajoneuvot eivät ole uusien teknisten vaatimusten mukaisia.

Kyseisten jäsenvaltioiden on päätettävä
  30 päivän
  kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta, hyväksyvätkö ne, että kyseiset ajoneuvot rekisteröidään niiden alueella ja kuinka monta tällaista ajoneuvoa ne hyväksyvät rekisteröitäviksi alueellaan.

4.   Edellä 1-3 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin ajoneuvoihin, jotka kuuluivat kansallisen tyyppihyväksynnän piiriin mutta joita ei ollut rekisteröity tai otettu käyttöön ennen kyseisen hyväksynnän voimassaolon päättymistä 43 artiklan mukaisesti EY-tyyppihyväksyntämenettelyn pakollisen täytäntöönpanon vuoksi.

28 artikla

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto

1.   Jäsenvaltioiden on sallittava osien tai erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto, jos ja ainoastaan jos nämä osat tai erilliset tekniset yksiköt täyttävät vastaavien erillisdirektiivien ja/tai UN/ECEsääntöjen vaatimukset ja niissä on oikeat, 18 artiklan mukaiset merkinnät.

2.   Jos uusille osille tai erillisille teknisille yksiköille on 19 artiklan mukaisesti myönnetty poikkeus erillisdirektiivin yhteen tai useampaan säännökseen tai jos ne on tarkoitettu asennettaviksi 21, 22 tai 23 artiklan mukaisten poikkeuksien piiriin kuuluviin ajoneuvoihin, niiltä ei edellytetä edellä 1 kohdassa annettujen vaatimusten täyttämistä.

3.   Jäsenvaltiot eivät voi edellyttää edellä 1 kohdassa annettujen vaatimusten noudattamista, jos kyseessä olevat uudet osat tai erilliset tekniset yksiköt on nimenomaan rakennettu ja suunniteltu uusiin ajoneuvoihin, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan.

XII LUKU

SUOJALAUSEKKEET

29 artikla

Tämän direktiivin mukaiset ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt

1.   Jos jäsenvaltio arvioi, että uudet ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt ovat vakavana vaarana liikenneturvallisuudelle tai vahingoittavat vakavasti ympäristöä tai kansanterveyttä, kun tarkastellaan ajoneuvojen saastepäästöjen vähentämistä, kyseinen jäsenvaltio voi enintään kuuden kuukauden ajaksi kieltäytyä rekisteröimästä tällaista ajoneuvoa tai kieltää tällaisten ajoneuvojen, osien tai erillisten teknisten yksiköiden myynnin tai käyttöönoton alueellaan. Tässä tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava tästä valmistajalle, muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja ilmoitettava päätöksensä perusteena olevat syyt.

2.   Jos EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt jäsenvaltio riitauttaa 1 kohdan mukaisesti ilmoitetun väitteen liikenneturvallisuudelle, kansanterveydelle tai ympäristölle aiheutuvasta vaarasta, asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Komissiolle on ilmoitettava asiasta ja se tarvittaessa kutsuu osapuolet asiaa koskevaan neuvotteluun ratkaisun aikaansaamiseksi.

30 artikla

Ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt, jotka eivät ole hyväksytyn tyypin mukaisia

1.   Jos EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt jäsenvaltio havaitsee, että vaatimustenmukaisuustodistuksella tai hyväksyntämerkillä varustetut uudet ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt eivät ole sen hyväksymän tyypin vaatimusten mukaisia, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen, että valmistetut ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt saadaan hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisiksi; tällainen toimenpide voi olla myös tyyppihyväksynnän peruuttaminen. Kyseisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille toteutetut toimenpiteet.

2.   Edellä 1 kohtaa varten eroja EY-tyyppihyväksyntätodistukseen tai hyväksyntäasiakirjoihin nähden on pidettävä hyväksytyn tyypin vaatimusten vastaisina.

Ajoneuvoa ei pidetä hyväksytyn tyypin vaatimusten vastaisina, jos erillisdirektiiveissä tai UN/ECE-säännöissä annettuja toleransseja noudatetaan.

3.   Jos jäsenvaltio osoittaa, että vaatimustenmukaisuustodistuksella tai hyväksyntämerkillä varustetut uudet ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt eivät ole hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisia, se voi pyytää EY-tyyppihyväksynnän myöntänyttä jäsenvaltiota tarkastamaan, että valmistetut ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt ovat hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisia. Saatuaan tällaisen pyynnön kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimet mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa kuuden kuukauden kuluessa pyynnön päiväyksestä.

4.   Jos kyseessä on:

| a) | ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä, kun ajoneuvon vaatimustenvastaisuus johtuu yksinomaan järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön vaatimustenvastaisuudesta, tai jos kyseessä on |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä, kun ajoneuvon vaatimustenvastaisuus johtuu yksinomaan järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön vaatimustenvastaisuudesta, tai jos kyseessä on

| b) | monivaiheinen tyyppihyväksyntä, kun valmistuneen ajoneuvon vaatimustenvastaisuus johtuu yksinomaan keskeneräiseen ajoneuvoon olennaisesti kuuluvan järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tai itse keskeneräisen ajoneuvon vaatimustenvastaisuudesta, |
| --- | --- |

b)

monivaiheinen tyyppihyväksyntä, kun valmistuneen ajoneuvon vaatimustenvastaisuus johtuu yksinomaan keskeneräiseen ajoneuvoon olennaisesti kuuluvan järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tai itse keskeneräisen ajoneuvon vaatimustenvastaisuudesta,

hyväksyntäviranomaisten on pyydettävä järjestelmän, osan, erillisen teknisen yksikön tai keskeneräisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän myöntänyttä jäsenvaltiota toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotannossa olevat ajoneuvot saadaan jälleen hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisiksi. Saatuaan tällaisen pyynnön kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimet mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa kuuden kuukauden kuluessa pyynnön päiväyksestä. Kun vaatimustenvastaisuus on todettu, kyseiselle järjestelmälle, osalle, erilliselle tekniselle yksikölle tai keskeneräiselle ajoneuvolle EYtyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen on toteutettava 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.

5.   Hyväksyntäviranomaisten on 20 työpäivän kuluessa ilmoitettava toisilleen EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja peruuttamisen syistä.

6.   Jos EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt jäsenvaltio riitauttaa sille ilmoitetun vaatimustenvastaisuuden, asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Komissiolle on ilmoitettava asiasta, ja se tarvittaessa kutsuu osapuolet asiaa koskevaan neuvotteluun ratkaisun aikaansaamiseksi.

31 artikla

Ajoneuvojen vetäminen pois markkinoilta

1.   Valmistajan, jolle on myönnetty ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä ja jonka on erillisdirektiivin säännösten tai yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun neuvoston direktiivin 92/59/ETY 8 artiklan nojalla vedettävä jo markkinoille asetettuja ajoneuvoja pois markkinoilta sen vuoksi, että ajoneuvoon asennettu, tämän direktiivin nojalla asianmukaisesti hyväksytty yksi tai useampi järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö aiheuttaa vakavan vaaran liikenneturvallisuudelle, kansanterveydelle tai ympäristönsuojelulle,
  tai sen odotettavissa olevan eliniän tai asianmukaisen toiminnan suhteen on todettu vakavia puutteita,
  on välittömästi ilmoitettava tästä ajoneuvon hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle.

2.   Valmistajan on ehdotettava hyväksyntäviranomaiselle korjaavia toimia, joilla 1 kohdassa tarkoitetut vaarat
  tai vakavat puutteet
  voidaan poistaa. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että toimenpiteet on todella toteutettu niiden alueella.

3.   Jos kyseiset viranomaiset pitävät toimenpiteitä riittämättöminä tai jos niitä ei ole toteutettu riittävän nopeasti, hyväksyntäviranomaisen on peruutettava ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä. Tällöin hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava tästä valmistajalle, muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille ja komissiolle kirjatulla kirjeellä 20 työpäivän kuluessa.

32 artikla

Päätöksistä ilmoittaminen ja käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot

Jokainen tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen säännösten perusteella tehty ja EY-tyyppihyväksynnän epäämisen tai peruuttamisen tai rekisteröinnin epäämisen tai myyntikiellon sisältävä päätös on yksityiskohtaisesti perusteltava.

Näistä päätöksistä ja jäsenvaltioiden voimassa olevien lakien mukaisesti käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista ja niille asetetuista määräajoista on ilmoitettava asianosaiselle.

XIII LUKU

VASTAAVAT SÄÄNNÖT

33 artikla

Vastaavuus UN/ECE-sääntöihin nähden

1.   Liitteessä IV olevassa II osassa luetellut UN/ECE-säännöt katsotaan niitä vastaavia erillisdirektiivejä vastaaviksi, jos niillä on sama soveltamisala.

Jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten on hyväksyttävä näiden sääntöjen mukaisesti myönnetyt hyväksynnät ja tarvittaessa vastaavat tyyppihyväksyntämerkit asianomaisten erillisdirektiivien vastaavien hyväksyntöjen ja hyväksyntämerkkien sijasta.

2.   UN/ECE-säännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   EY-tyyppihyväksynnän myöntämisessä käytetään UN/ECE-sääntöjä, joihin yhteisö on liittynyt ja jotka on lueteltu tämän direktiivin liitteessä IV olevissa II ja III osassa, ja niitä sovelletaan ajoneuvoluokkiin, jotka on lueteltu kussakin asianmukaisessa sarakkeessa.

Komissio hyväksyy tarvittavat muutokset liitteessä IV oleviin II ja III osaan jäljempänä 40 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti, jotta niihin voitaisiin sisällyttää uudet säännöt ja sääntöjen muutokset.

Näissä muutoksissa on myös säädettävä siitä, mitä ajoneuvoluokkia ne koskevat.

34 artikla

Vastaavuus muiden sääntöjen kanssa

Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tunnustaa, yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehtyjen monen- tai kahdenvälisten sopimusten puitteissa, tässä direktiivissä vahvistettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää koskevien edellytysten tai säännösten vastaavuuden kansainvälisesti tai kolmansissa maissa vahvistettujen menettelyjen kanssa.

XIV LUKU

TEKNISEN TIEDON TARJOAMINEN

35 artikla

Käyttäjille tarkoitetut tiedot

1.   Valmistaja ei saa toimittaa mitään teknisiä tietoja, jotka liittyvät tässä direktiivissä tai erillisdirektiiveissä tai liitteessä IV luetelluissa UN/ECE-säännöissä annettuihin tietoihin ja jotka eroavat jäsenvaltioiden hyväksymistä tiedoista.

2.   Jos erillisdirektiivissä tästä nimenomaan säädetään, valmistajan on tarjottava käyttäjien saataville kaikki asiaan liittyvät tiedot ja tarvittavat ohjeet, joissa kuvataan kaikki ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön käyttöön liittyvät erityisehdot tai -rajoitukset.

Nämä tiedot on tarjottava Euroopan yhteisön virallisilla kielillä. Tiedot on yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa annettava soveltuvassa asiakirjassa, kuten omistajan käsikirjassa tai huoltokirjassa.

36 artikla

Riippumattomille toimijoille annettavat tiedot

Valmistajan on annettava riippumattomien toimijoiden käyttöön kaikki tekniset tiedot, joita tarvitaan ajoneuvojen korjaamiseksi ja ylläpitämiseksi, elleivät kyseiset tiedot kuulu tekijänoikeuksien piiriin tai ole salaista taitotietoa; siinä tapauksessa tietoja ei saa pidättää kilpailua vääristävällä tavalla. Tiedot (mukaan luettuina kaikki myöhemmät muutokset ja lisäykset) on annettava kohtuullista ja syrjimätöntä maksua vastaan, silloin kun se on asianmukaista, nopeasti ja oikeasuhteisella tavalla ja käytännöllisessä muodossa.

Teknisiin tietoihin sisältyy muun muassa rajoittamaton mahdollisuus käyttää moottoriajoneuvon elektronisia valvonta- ja vianmääritysjärjestelmiä, näiden järjestelmien uudelleenohjelmointia käyttäen ajoneuvon valmistajan standardimenettelyjä ja tietoja, jotka ovat välttämättömiä vianmääritysvälineiden ja huoltotyökalujen suunnittelemisessa.

37 artikla

Ajoneuvojen turvallisuutta koskevien tietojen luottamuksellisuus

Ajoneuvon valmistajalla on oikeus vaatia 36 artiklassa tarkoitetuilta toimijoilta sitovaa sopimusta, jolla suojataan ajoneuvojen turvallisuutta koskevien tietojen luottamuksellisuus.

38 artikla

Osien valmistajille tarkoitetut tiedot

1.   Ajoneuvon valmistajan on tarjottava osien tai erillisten teknisten yksiköiden valmistajien saataville kaikki ne tiedot, joita tarvitaan osien tai erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntään; näihin tietoihin voi tarvittaessa sisältyä erillisdirektiivin liitteessä tai lisäyksessä erityisesti lueteltuja piirustuksia.

Ajoneuvon valmistajalla on oikeus edellyttää osien tai erillisten teknisten yksiköiden valmistajilta sitovaa sopimusta, jolla suojataan muiden kuin julkisten sekä teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuus.

2.   EY-tyyppihyväksyntätodistuksen haltijana osien tai erillisten teknisten yksiköiden valmistajan, joka 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettaa käyttörajoituksia tai antaa erityisiä asennusehtoja taikka molempia, on annettava yksityiskohtaiset tiedot näistä ajoneuvon valmistajalle.

Jos erillisdirektiivissä näin säädetään, osien tai erillisten teknisten yksiköiden valmistajan on annettava ohjeita käyttörajoituksista tai erityisistä asennusehdoista taikka molemmista valmistetun osan tai erillisen teknisen yksikön yhteydessä.

XV LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMET JA MUUTOKSET

39 artikla

Täytäntöönpanotoimet ja tähän direktiiviin tai erillisdirektiiveihin tehtävät muutokset

1.   Kunkin erillisdirektiivin täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet hyväksytään tämän direktiivin 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja kyseisessä erillisdirektiivissä annettuja sääntöjä noudattaen.

2.   Muutokset tämän direktiivin liitteisiin tai liitteessä IV olevassa I osassa lueteltujen erillisdirektiivien säännöksiin, kun muutokset ovat tarpeen niiden mukauttamiseksi tieteellisen ja teknisen tiedon kehitykseen, on tehtävä 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3.   Kun päätöstä 97/836/EY sovellettaessa hyväksytään uusia UN/ECE-sääntöjä tai muutoksia nykyisiin UN/ECE-sääntöihin, joihin yhteisö on liittynyt, komissio muuttaa vastaavasti tämän direktiivin liitteitä 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4.   Jokaisen uuden erillisdirektiivin on sisällettävä tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteisiin.

40 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa tekninen komitea - moottoriajoneuvot (TCMV).

2.   Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon kyseisen päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.

3.   Komitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

XVI LUKU

ILMOITUSMENETTELYT

41 artikla

Hyväksyntäviranomaisten, tutkimuslaitosten ja elinten ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille seuraavat nimet ja osoitteet:

| a) | hyväksyntäviranomaiset ja näiden vastuualueet, |
| --- | --- |

a)

hyväksyntäviranomaiset ja näiden vastuualueet,

| b) | nimetyt tutkimuslaitokset sekä testausmenettelyt, joista kukin näistä laitoksista on vastuussa, |
| --- | --- |

b)

nimetyt tutkimuslaitokset sekä testausmenettelyt, joista kukin näistä laitoksista on vastuussa,

| c) | elimet, jotka on hyväksytty arvioimaan ja seuraamaan säännöllisesti valmistajan menettelyitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvomiseksi. |
| --- | --- |

c)

elimet, jotka on hyväksytty arvioimaan ja seuraamaan säännöllisesti valmistajan menettelyitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvomiseksi.

2.   Valmistajaa tai sen puolesta toimivaa alihankkijaa ei saa nimetä tutkimuslaitokseksi, ellei erillisdirektiivissä tai vastaavassa UN/ECE-säännössä nimenomaisesti toisin säädetä.

3.   Tutkimuslaitos voi hyväksyntäviranomaisen luvalla käyttää ulkopuolisten laitteita, myös valmistajan testaustiloja.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuslaitoksen on oltava seuraavien standardien mukainen 1 kohdassa kuvatun toiminnan osalta:

| a) | EN ISO 17025:2000 tutkimuslaitosten toimintaan sovellettavista yleisistä kriteereistä; |
| --- | --- |

a)

EN ISO 17025:2000 tutkimuslaitosten toimintaan sovellettavista yleisistä kriteereistä;

| b) | EN 45004:1995 tai ISO/IEC 17020:1998 tarkastuksia suorittavien elinten toimintaan sovellettavista yleisistä kriteereistä testien valvontatoimien sekä tuotannon vaatimustenmukaisuuteen ja valvontamenettelyiden arviointiin liittyvien testien ja tarkistusten osalta; |
| --- | --- |

b)

EN 45004:1995 tai ISO/IEC 17020:1998 tarkastuksia suorittavien elinten toimintaan sovellettavista yleisistä kriteereistä testien valvontatoimien sekä tuotannon vaatimustenmukaisuuteen ja valvontamenettelyiden arviointiin liittyvien testien ja tarkistusten osalta;

| c) | EN 45012:1989 tai ISO/IEC Guide 62:1996 laatujärjestelmien sertifiointia valmistajan toteuttamien hallintajärjestelmien osalta harjoittavien sertifiointielinten kriteereistä. |
| --- | --- |

c)

EN 45012:1989 tai ISO/IEC Guide 62:1996 laatujärjestelmien sertifiointia valmistajan toteuttamien hallintajärjestelmien osalta harjoittavien sertifiointielinten kriteereistä.

5.   Kolmansien maiden laitoksia voidaan ilmoittaa tutkimuslaitoksiksi ainoastaan yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välisen kahden- tai monenvälisen sopimuksen perusteella.

XVII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

42 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Ennen kuin tähän direktiiviin on tehty tarvittavat muutokset, jotta siihen voidaan sisällyttää ajoneuvot, jotka eivät vielä kuulu sen soveltamisalaan, tai jotta voitaisiin täydentää niitä hallinnollisia ja teknisiä säännöksiä, jotka koskevat muiden kuin M1-luokan pieninä sarjoina valmistetuja ajoneuvoja, ja jotta voitaisiin antaa yhdenmukaistetut hallinnolliset ja tekniset säännökset yksittäishyväksyntämenettelystä, ja ennen kuin 43 artiklassa säädetyt siirtymäajat ovat päättyneet, jäsenvaltioiden on edelleen myönnettävä kansallisia hyväksyntiä kyseisille ajoneuvoille sillä edellytyksellä, että ne perustuvat tässä direktiivissä säädettyihin yhdenmukaistettuihin teknisiin vaatimuksiin.

2.   Kun ajoneuvon valmistaja tai yksittäishyväksyntätapauksessa sen omistaja on tehnyt hakemuksen ja toimittanut vaadittavat tiedot, kyseisen jäsenvaltion on täytettävä ja annettava tapauskohtaisesti joko tyyppihyväksyntätodistus tai yksittäishyväksyntätodistus. Todistus on annettava hakijalle.

Muiden jäsenvaltioiden on samantyyppisistä ajoneuvoista hyväksyttävä oikeaksi todistettu kopio näytöksi siitä, että vaadittavat testit on suoritettu.

3.   Jos jokin yksittäishyväksytty ajoneuvo on rekisteröitävä toisessa jäsenvaltiossa, kyseinen jäsenvaltio voi vaatia yksittäishyväksynnän myöntäneeltä hyväksyntäviranomaiselta kaikkia lisätietoja, joissa yksityiskohtaisesti selvitetään kyseisen ajoneuvon täyttämien teknisten vaatimusten luonnetta.

4.   Ennen kun tämän direktiivin sovelmisalaan kuuluvia ajoneuvoja koskevat rekisteröinti- ja verotusjärjestelmät on yhdenmukaistettu jäsenvaltioissa, jäsenvaltiot voivat käyttää kansallisia tunnuksia, joilla helpotetaan ajoneuvojen rekisteröintiä ja verotusta niiden alueella. Tätä varten jäsenvaltiot voivat jaotella edelleen liitteessä III olevassa II osassa esitetyt versiot sillä edellytyksellä, että alajaottelussa käytetyt tiedot ilmaistaan selkeästi hyväksyntäasiakirjoissa tai ne voidaan johtaa hyväksyntäasiakirjoista pelkällä laskutoimituksella.

43 artikla

EY-tyyppihyväksynnän täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntiä uusille ajoneuvotyypeille liitteessä XVI annetuista päivämääristä alkaen.

2.   Valmistajan pyynnöstä jäsenvaltiot voivat myöntää EY-tyyppihyväksynnän uusille ajoneuvotyypeille 42 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa annetusta päivämäärästä alkaen.

3.   
  Edellä 25 artiklaa ei sovelleta uusiin ajoneuvoihin, jotka on hyväksytty tämän direktiivin mukaisesti vapaaehtoisuuden pohjalta, eikä ennen liitteen
  XVI neljännessä sarakkeessa annettuja päivämääriä uusiin ajoneuvoihin, joille on myönnetty kansallinen tyyppihyväksyntä ennen kyseisen liitteen kolmannessa sarakkeessa annettua päivämäärä tai joilla ei ole ollut hyväksyntää.

4.   Edellä olevaa 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan ainoastaan polttomoottorilla varustettuihin ajoneuvoihin. Näiden säännösten osalta hybridiajoneuvoja pidetään polttomoottorilla varustettuina ajoneuvoina

5.   Tämä direktiivi ei tee mitättömäksi luokkaan M1 kuuluville ajoneuvoille ennen 45 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä päivämäärää myönnettyjä EY-tyyppihyväksyntiä eikä estä tällaisten hyväksymisten laajentamista.

6.   Jäsenvaltioiden on sovellettava tätä direktiiviä uusille järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden tyypeille myönnettäviin EY-hyväksyntiin 45 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassasäädetystä päivämäärästä alkaen.

Tämä direktiivi ei tee mitättömäksi järjestelmille, osille tai erillisille teknisille yksiköille ennen 45 artiklassa säädettyä päivämäärää myönnettyjä EY-tyyppihyväksyntiä eikä estä tällaisten hyväksymisten laajentamista.

44 artikla

Arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2007 ilmoitettava komissiolle tässä direktiivissä säädettyjen tyyppihyväksyntämenettelyiden soveltamisesta ja erityisesti monivaiheisesta prosessista. Komissio ehdottaa tarvittaessa muutoksia tyyppihyväksyntäprosessin parantamiseksi.

2.   
  Komissio esittää 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2007.
  Komissio voi tarvittaessa ehdottaa 43 artiklassa tarkoitettujen soveltamispäivämäärien lykkäämistä.

45 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ...
   (11). Niiden on toimitettava komissiolle viipymättä näiden säädösten teksti sekä kyseisten säädösten ja tämän direktiivin välinen vastaavuustaulukko.

Kyseisiä säännöksiä sovelletaan ...
   (12)
  lähtien.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Niihin on myös sisällytettävä ilmoitus, jonka mukaan nykyisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten sisältämiä viittauksia tällä direktiivillä kumottavaan direktiiviin on pidettävä viittauksina tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten tällaiset viittaukset tehdään ja miten mainittu ilmoitus muotoillaan.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa pääasialliset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

46 artikla

Kumottava säädös

Kumotaan direktiivi 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä XVII olevassa A osassa luetelluilla direktiiveillä, [tämän direktiivin 45 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa mainitusta päivästä], sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka liittyvät määräaikoihin, jotka koskevat liitteessä XVII olevassa B osassa mainittujen direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden soveltamista.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin, ja ne luetaan tämän direktiivin liitteen XVIII vastaavuustaulukon mukaisesti.

47 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

48 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C ...

1

(2)  EUVL C ...

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta 11. helmikuuta 2004.

3

Euroopan parlamentin kanta 11. helmikuuta 2004.

(4)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1
  , direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

, direktiivi

neuvoston asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

(5)  EYVL L 225, 10.8.1992, s. 1.

5

(6)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

6

(7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EYVL L 84, 28.3.1974, s. 10.

8

(9)  EYVL L 124, 9.5.2002, s. 1.

9

(10)  EYVL L 138, 1.6.1999, s. 57.

10

(11)  12 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

11

12 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

(12)  12 kuukautta ja yksi päivä tämän direktiivin voimaantulosta.

12

12 kuukautta ja yksi päivä tämän direktiivin voimaantulosta.

LIITE

LIITELUETTELO

| Liite I | Täydellinen ilmoitusluettelo ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten |
| --- | --- |
| Liite II | Ajoneuvoluokkien ja -tyyppien määrittäminen |
| Liite III | Ilmoituslomake ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten |
| Liite IV | Luettelo ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten täytettävistä vaatimuksista |
| | Lisäys: | Luettelo EY-tyyppihyväksynnän vaatimuksista M1-luokkaan kuuluville, pieninä sarjoina valmistetuille ajoneuvoille |

Liite I

Täydellinen ilmoitusluettelo ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten

Liite II

Ajoneuvoluokkien ja -tyyppien määrittäminen

Liite III

Ilmoituslomake ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten

Liite IV

Luettelo ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten täytettävistä vaatimuksista

Lisäys:

Luettelo EY-tyyppihyväksynnän vaatimuksista M1-luokkaan kuuluville, pieninä sarjoina valmistetuille ajoneuvoille

Liite V

Ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnässä noudatettavat menettelyt

Liite VI

EY-tyyppihyväksyntätodistus

| Lisäys: | Luettelo erillisdirektiiveistä ja UN/ECE-säännöistä, joiden mukainen ajoneuvotyyppi on |
| --- | --- |

Lisäys:

Luettelo erillisdirektiiveistä ja UN/ECE-säännöistä, joiden mukainen ajoneuvotyyppi on

Liite VII

EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä

Lisäys: Osan ja erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki

Liite VIII

Testitulokset

Liite IX

EY-vaatimustenmukaisuustodistus

Liite X

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt

Liite XI

Erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen luonne ja niitä koskevat määräykset

Lisäys 1: Matkailuautot, ambulanssit, ruumisautot

Lisäys 2: Panssariajoneuvot

Lisäys 3: Muut erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot (mukaan luettuna matkailuperävaunut)

Lisäys 4: Ajoneuvonosturit

Liite XII

Pienten sarjojen ja sarjan viimeisten ajoneuvojen enimmäismäärät

Liite XIII

Luettelo erillisdirektiivien mukaisesti myönnetyistä EY-tyyppihyväksynnöistä

Liite XIV

Monivaiheisessa EY-tyyppihyväksynnässä noudatettavat menettelyt

Lisäys: Valmistajan lisäkilven malli

Liite XV

Ajoneuvon alkuperätodistus - Muun kuin M1-luokan perus-/keskeneräistä ajoneuvoa koskeva valmistajan ilmoitus

Liite XVI

Tämän direktiivin täytäntöönpanoaikataulu tyyppihyväksynnän osalta

Liite XVII

Määräajat kumottujen direktiivien saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

Liite XVIII

Vastaavuustaulukko

LIITE I (a)

TÄYDELLINEN ILMOITUSLUETTELO AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN

Kaikki tässä direktiivissä ja erillisdirektiiveissä tarkoitetut ilmoituslomakkeet saavat koostua ainoastaan tämän täydellisen luettelon osista ja niissä on noudatettava tämän luettelon kohtien numerointijärjestelmää.

Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

(Selittävät huomautukset löytyvät tämän liitteen viimeiseltä sivulta.)

| 0. | YLEISTÄ |
| --- | --- |
| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| 0.2. | Tyyppi: ... |
| 0.2.0.1. | Alusta: ... |
| 0.2.0.2. | Kori/koko ajoneuvo: ... |
| 0.2.1. | Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ... |
| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (b) (1): ... |
| 0.3.0.1. | Alusta: ... |
| 0.3.0.2. | Kori/koko ajoneuvo: ... |
| 0.3.1. | Näiden merkintöjen sijainti: ... |
| 0.3.1.1. | Alusta: ... |
| 0.3.1.2. | Kori/koko ajoneuvo: ... |
| 0.4. | Ajoneuvoluokka (c): ... |
| 0.4.1. | Niiden vaarallisten aineiden mukainen luokittelu (mukaiset luokittelut), joita ajoneuvo on tarkoitettu kuljettamaan: ... |
| 0.5. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| 0.6. | Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitysmenetelmä ja ajoneuvon valmistenumeron sijainti |
| 0.6.1. | Alustassa: ... |
| 0.6.2. | Korissa: ... |
| 0.7. | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: ... |
| 0.8. | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) nimi (nimet) ja osoite (osoitteet): ... |
| 1. | AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET |
| 1.1. | Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: ... |
| 1.2. | Koko ajoneuvon mittapiirustus: ... |
| 1.3. | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: ... |
| 1.3.1. | Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti: ... |
| 1.3.2. | Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: ... |
| 1.3.3. | Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): ... |
| 1.4. | Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): ... |
| 1.5. | Pitkittäispalkkien materiaali (d): ... |
| 1.6. | Moottorin sijainti ja järjestely: ... |
| 1.7. | Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): ... |
| 1.8. | Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea (1). |
| 1.8.1. | Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä. |
| 1.9. | Ilmoitettava, onko ajoneuvo tarkoitettu vetämään puoliperävaunua tai muita perävaunuja ja onko perävaunu puoliperävaunu, varsinainen perävaunu vai keskiakseliperävaunu sekä eriteltävä lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunnitellut ajoneuvot: ... |
| 2. | MASSAT JA MITAT (e) (kg:ina, mm:inä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa) |
| 2.1. | Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): ... |
| 2.1.1. | Puoliperävaunujen osalta |
| 2.1.1.1. | Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun takimmaisen kohdan välinen etäisyys: ... |
| 2.1.1.2. | Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun minkä tahansa edessä olevan kohdan välinen enimmäisetäisyys: ... |
| 2.1.1.3. | Puoliperävaunun erikoisakseliväli (siten kuin se on määritelty direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 7.6.1.2. kohdassa): ... |
| 2.2. | Puoliperävaunun vetoautojen osalta |
| 2.2.1. | Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys; keskeneräisen ajoneuvon osalta ilmoitetaan sallitut arvot) (g): ... |
| 2.2.2. | Vetopöydän (standardoitu) enimmäiskorkeus (h): ... |
| 2.3. | Akselien raideväli(t) ja -leveys (-leveydet) |
| 2.3.1. | Kunkin ohjaavan akselin raideväli (i): ... |
| 2.3.2. | Kaikkien muiden akseleiden raideväli (i): ... |
| 2.3.3. | Leveimmän taka-akselin leveys: ... |
| 2.3.4. | Etumaisen akselin leveys (renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa): ... |
| 2.4. | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) |
| 2.4.1. | Ilman koria olevan alustan osalta |
| 2.4.1.1. | Pituus (j): ... |
| 2.4.1.1.1. | Suurin sallittu pituus: ... |
| 2.4.1.1.2. | Pienin sallittu pituus: ... |
| 2.4.1.2. | Leveys (k): ... |
| 2.4.1.2.1. | Suurin sallittu leveys: ... |
| 2.4.1.2.2. | Pienin sallittu leveys: ... |
| 2.4.1.3. | Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ... |
| 2.4.1.4. | Etuylitys (m): ... |
| 2.4.1.4.1. | Lähestymiskulma (na): ... astetta. |
| 2.4.1.5. | Takaylitys (n): ... |
| 2.4.1.5.1. | Jättökulma (nb): ... astetta. |
| 2.4.1.5.2. | Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (nd): ... |
| 2.4.1.6. | Maavara (sellaisena kuin se liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa määritellään) |
| 2.4.1.6.1. | Akselien välillä: ... |
| 2.4.1.6.2. | Etuakselin (etuakselien) kohdalla: ... |
| 2.4.1.6.3. | Taka-akselin (taka-akselien) kohdalla: ... |
| 2.4.1.7. | Ramppikulma (nc): ... astetta. |
| 2.4.1.8. | Korin ja/tai sisusteiden ja/tai varusteiden ja/tai hyötykuorman painopisteen äärimmäiset sallitut sijainnit: ... |
| 2.4.2. | Alustat, joissa on kori |
| 2.4.2.1. | Pituus (j): ... |
| 2.4.2.1.1. | Kuormausalueen pituus: ... |
| 2.4.2.2. | Leveys (k): ... |
| 2.4.2.2.1. | Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ... |
| 2.4.2.3. | Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ... |
| 2.4.2.4. | Etuylitys (m): ... |
| 2.4.2.4.1. | Lähestymiskulma (na): ... astetta. |
| 2.4.2.5. | Takaylitys (n): ... |
| 2.4.2.5.1. | Jättökulma (nb): ... astetta. |
| 2.4.2.5.2. | Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (nd): ... |
| 2.4.2.6. | Maavara (sellaisena kuin se liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa määritellään) |
| 2.4.2.6.1. | Akselien välillä: ... |
| 2.4.2.6.2. | Etuakselin (etuakselien) kohdalla: ... |
| 2.4.2.6.3. | Taka-akselin (taka-akselien) kohdalla: ... |
| 2.4.2.7. | Ramppikulma (nc): ... astetta. |
| 2.4.2.8. | Hyötykuorman painopisteen äärimmäiset sallitut sijainnit (kun on kyse epätasaisesti jakautuneesta kuormasta): ... |
| 2.4.2.9. | (M2- ja M3-luokan) ajoneuvon painopisteen äärimmäiset sijainnit teknisesti suurimmalla sallitulla kuormalla pituus-, sivu- ja pystysuunnassa: ... |
| 2.4.3. | Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta (M2- ja M3-luokan ajoneuvot) |
| 2.4.3.1. | Pituus (j): ... |
| 2.4.3.2. | Leveys (k): ... |
| 2.4.3.3. | Nimelliskorkeus (ajokunnossa) (l) suunnitellun alustatyypin (-tyyppien) osalta (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ... |
| 2.5. | Ajoneuvon alustan massa (ilman ohjaamoa, jäähdytysnestettä, öljyjä, polttoainetta, varapyörää, työkaluja ja kuljettajaa): ... |
| 2.5.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille: ... |
| 2.6. | Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ... |
| 2.6.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): . |
| 2.7. | Keskeneräisen ajoneuvon osalta valmistajan ilmoittama valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: ... |
| 2.7.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ... |
| 2.8. | Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (*): ... |
| 2.8.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (*): ... |
| 2.9. | Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ... |
| 2.10. | Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ... |
| 2.11. | Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa: |
| 2.11.1. | Varsinainen perävaunu: ... |
| 2.11.2. | Puoliperävaunu: ... |
| 2.11.3. | Keskiakseliperävaunu: ... |
| 2.11.3.1. | Kytkentäylityksen (p) ja akselivälin suurin suhde: ... |
| 2.11.3.2. | Suurin V-arvo: ... kN. |
| 2.11.4. | Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa (*): ... |
| 2.11.5. | Ajoneuvo soveltuu/ei sovellu (1) kuorman vetoon (direktiivin 77/389/ETY liitteessä II oleva 1.2 kohta). |
| 2.11.6. | Jarruttoman perävaunun suurin massa: ... |
| 2.12. | Ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu pystysuora kuormitus/massa |
| 2.12.1. | moottoriajoneuvossa: ... |
| 2.12.2. | puoliperävaunussa tai keskiakseliperävaunussa: ... |
| 2.12.3. | Suurin sallittu kytkentälaitteen massa (jos valmistaja ei asenna kytkentälaitetta): ... |
| 2.13. | Pyyhkäisyala: ... |
| 2.14. | Moottoritehon ja suurimman massan suhde: ... kW/kg. |
| 2.14.1. | Moottoritehon ja suurimman teknisesti sallitun kuormitetun yhdistelmän kokonaismassan suhde (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 7.10 kohdassa): ... kW/kg. |
| 2.15. | Mäestälähtökyky (perävaunuun kytkemätön ajoneuvo) (+++): ... %. |
| 2.16. | Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä (valinnainen - jos arvot on annettu, ne on tarkistettava direktiivin 97/27/EY liitteessä IV olevien vaatimusten mukaisesti): ... |
| 2.16.1. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| 2.16.2. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu niiden kytkentäkohtaan kohdistuva massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| 2.16.3. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akseliryhmää kohti (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| 2.16.4. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu hinattava massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| 2.16.5. | Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| 3. | MOOTTORI (q) (Jos kyseessä on ajoneuvo, joka kulkee joko bensiinillä, dieselöljyllä jne. tai myös muun polttoaineen yhdistelmällä, kohdat toistetaan (+)) |
| 3.1. | Valmistaja: ... |
| 3.1.1. | Valmistajan merkitsemä moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| 3.2. | Polttomoottori |
| 3.2.1. | Moottorin ominaisuudet |
| 3.2.1.1. | Toimintaperiaate: otto/diesel, neli/kaksitahtinen (1) |
| 3.2.1.2. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| 3.2.1.2.1. | Halkaisija (r): ... mm |
| 3.2.1.2.2. | Iskunpituus (r): ... mm |
| 3.2.1.2.3. | Sytytysjärjestys: ... |
| 3.2.1.3. | Sylinteritilavuus (s): ... cm3 |
| 3.2.1.4. | Puristussuhde (2): ... |
| 3.2.1.5. | Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja, kun on kyse ottomoottoreista, männänrenkaista: |
| 3.2.1.6. | Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (2): ... rpm |
| 3.2.1.6.1. | Moottorin suuri joutokäyntinopeus (2): ... rpm |
| 3.2.1.7. | Valmistajan ilmoittama hiilimonoksidipitoisuus pakokaasun tilavuudesta moottorin käydessä joutokäyntiä (ainoastaan ottomoottorit) (2): ... % |
| 3.2.1.8. | Suurin nettoteho (suurimmat nettotehot) (t): kW pyörintänopeudella rpm (valmistajan ilmoittama arvo) |
| 3.2.1.9. | Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus: ... rpm |
| 3.2.1.10. | Suurin nettovääntömomentti (t): Nm pyörintänopeudella rpm (valmistajan ilmoittama arvo) |
| 3.2.2. | Polttoaine: dieselöljy/bensiini/nestekaasu/maakaasu/etanoli... (1) |
| 3.2.2.1. | RON-luku, lyijyä sisältävä: ... |
| 3.2.2.2. | RON-luku, lyijytön: ... |
| 3.2.2.3. | Polttonestesäiliön täyttöaukko: rajoitettu täyttöaukko/merkintä (1) |
| 3.2.3. | Polttonestesäiliö(t) |
| 3.2.3.1. | Polttoaineen käyttösäiliö(t) |
| 3.2.3.1.1. | Lukumäärä, tilavuus, materiaali: ... |
| 3.2.3.1.2. | Piirustukset ja tekninen kuvaus säiliö(i)stä, myös kaikista ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmien liittimistä ja putkista, lukoista, venttiileistä sekä kiinnityslaitteista: ... |
| 3.2.3.1.3. | Piirustus, jossa selvästi esitetään säiliön (säiliöiden) sijainti ajoneuvossa: ... |
| 3.2.3.2. | Polttoaineen varasäiliö(t) |
| 3.2.3.2.1. | Lukumäärä, tilavuus, materiaali: ... |
| 3.2.3.2.2. | Piirustukset ja tekninen kuvaus säiliö(i)stä, myös kaikista ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmien liittimistä ja putkista, lukoista, venttiileistä sekä kiinnityslaitteista: ... |
| 3.2.3.2.3. | Piirustus, jossa selvästi esitetään säiliön (säiliöiden) sijainti ajoneuvossa: ... |
| 3.2.4. | Polttoaineen syöttö |
| 3.2.4.1. | Kaasuttimella (kaasuttimilla): kyllä/ei (1) |
| 3.2.4.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.4.1.3. | Lukumäärä: ... |
| 3.2.4.1.4. | Säädöt (2) |
| 3.2.4.1.4.1. | Suuttimet: ... | Tai käyrä polttoaineen syötöstä ilmavirtauksen funktiona ja säädöt, jotka vaaditaan tällä käyrällä pysymiseksi. |
| 3.2.4.1.4.2. | Kaasuttimen kurkut: ... |
| 3.2.4.1.4.3. | Kohokammion pinnankorkeus: ... |
| 3.2.4.1.4.4. | Kohon massa: ... |
| 3.2.4.1.4.5. | Kohon neula: ... |
| 3.2.4.1.5. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä: käsikäyttöinen/automaattinen (1) |
| 3.2.4.1.5.1. | Toimintaperiaate (toimintaperiaatteet): ... |
| 3.2.4.1.5.2. | Toimintarajat/säädöt (1) (2): ... |
| 3.2.4.2. | Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan dieselmoottorit): kyllä/ei (1) |
| 3.2.4.2.1. | Järjestelmän kuvaus: ... |
| 3.2.4.2.2. | Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1) |
| 3.2.4.2.3. | Ruiskutuspumppu |
| 3.2.4.2.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.2.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.4.2.3.3. | Suurin polttoaineen virtausmäärä (1) (2): mm3/isku tai jakso pumpun pyörintänopeudella: rpm tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio: ... |
| 3.2.4.2.3.4. | Ruiskutuksen ennakkosäätölaite (2): ... |
| 3.2.4.2.3.5. | Ruiskutusennakon käyrä (2): ... |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori (1) |
| 3.2.4.2.4. | Säädin |
| 3.2.4.2.4.1. | Tyyppi: ... |
| 3.2.4.2.4.2. | Ryntäysnopeus |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Ryntäysnopeus kuormitettuna: ... rpm |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Ryntäysnopeus kuormittamattomana: ... rpm |
| 3.2.4.2.5. | Ruiskutusputkisto |
| 3.2.4.2.5.1. | Pituus: ... mm |
| 3.2.4.2.5.2. | Sisähalkaisija: ... mm |
| 3.2.4.2.6. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| 3.2.4.2.6.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.2.6.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.4.2.6.3. | Avautumispaine (2): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ... |
| 3.2.4.2.7. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä |
| 3.2.4.2.7.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.2.7.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.4.2.7.3. | Kuvaus: ... |
| 3.2.4.2.8. | Apukäynnistyslaite |
| 3.2.4.2.8.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.2.8.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.4.2.8.3. | Järjestelmän kuvaus: ... |
| 3.2.4.2.9. | Elektroninen ohjauslaite |
| 3.2.4.2.9.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.2.9.2. | Järjestelmän kuvaus: ... |
| 3.2.4.3. | Polttoaineen suihkutuksella (ainoastaan ottomoottorit): kyllä/ei (1) |
| 3.2.4.3.1. | Toimintaperiaate: imusarja (yksi/monipiste (1)/suorasuihkutus/muu (määritellään)) (1): ... |
| 3.2.4.3.2. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.4.3.3. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.4.3.4. | Järjestelmän kuvaus |
| 3.2.4.3.4.1. | Ohjausyksikön tyyppi tai lukumäärä: ... | Muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot. |
| 3.2.4.3.4.2. | Polttoaineen säätimen tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.3. | Ilmanvirtausanturin tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.4. | Polttoaineen jakajan tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.5. | Paineensäätimen tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.6. | Mikrokytkimen tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.7. | Joutokäynnin säätöruuvin tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.8. | Kuristustilan tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.9. | Veden lämpötila-anturin tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.10. | Ilman lämpötila-anturin tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.4.11. | Ilman lämpötilakytkimen tyyppi: ... |
| 3.2.4.3.5. | Suihkutussuuttimet: avautumispaine(2): ... kPa tai ominaiskäyrä: ... |
| 3.2.4.3.6. | Suihkutuksen ennakkosäätölaite: ... |
| 3.2.4.3.7. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä |
| 3.2.4.3.7.1. | Toimintaperiaate (toimintaperiaatteet): ... |
| 3.2.4.3.7.2. | Toimintarajat/säädöt (1) (2): ... |
| 3.2.4.4. | Syöttöpumppu |
| 3.2.4.4.1. | Paine (2): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ... |
| 3.2.5. | Sähköjärjestelmä |
| 3.2.5.1. | Nimellisjännite: ... V, positiivinen/negatiivinen maatto (1) |
| 3.2.5.2. | Generaattori |
| 3.2.5.2.1. | Tyyppi: ... |
| 3.2.5.2.2. | Nimellisteho: ... VA |
| 3.2.6. | Sytytys |
| 3.2.6.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.6.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.6.3. | Toimintaperiaate: ... |
| 3.2.6.4. | Sytytysennakkokäyrä (2): ... |
| 3.2.6.5. | Staattinen sytytyksen ajoitus (2): ... astetta ennen yläkuolokohtaa |
| 3.2.6.6. | Katkojan kärkiväli (2): ... mm |
| 3.2.6.7. | Katkojan kosketuskulma (2): ... astetta |
| 3.2.7. | Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1) |
| 3.2.7.1. | Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo |
| 3.2.7.2. | Neste |
| 3.2.7.2.1. | Nesteen tyyppi: ... |
| 3.2.7.2.2. | Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (1) |
| 3.2.7.2.3. | Ominaisuudet: ... tai |
| 3.2.7.2.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.7.2.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.7.2.4. | Välityssuhde (välityssuhteet): ... |
| 3.2.7.2.5. | Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: ... |
| 3.2.7.3. | Ilma |
| 3.2.7.3.1. | Puhallin: kyllä/ei (1) |
| 3.2.7.3.2. | Ominaisuudet: ... tai |
| 3.2.7.3.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.7.3.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.7.3.3. | Välityssuhde (välityssuhteet): ... |
| 3.2.8. | Imujärjestelmä |
| 3.2.8.1. | Ahdin: kyllä/ei (1) |
| 3.2.8.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.8.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.8.1.3. | Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ... kPa; ohivirtausläppä, jos sellainen on): ... |
| 3.2.8.2. | Välijäähdytin: kyllä/ei (1) |
| 3.2.8.3. | Imun alipaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella |
| | pienin sallittu: ... kPa |
| | suurin sallittu: ... kPa |
| 3.2.8.4. | Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): ... |
| 3.2.8.4.1. | Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): ... |
| 3.2.8.4.2. | Ilmansuodatin, piirustukset: ... tai |
| 3.2.8.4.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.8.4.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.8.4.3. | Imuäänen vaimennin, piirustukset: ... tai |
| 3.2.8.4.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.8.4.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.9. | Pakojärjestelmä |
| 3.2.9.1. | Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| 3.2.9.2. | Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| 3.2.9.3. | Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella: ... kPa |
| 3.2.9.4. | Pakokaasun äänenvaimennin (äänenvaimentimet): Edessä, keskellä ja takana olevan vaimentimen osalta: rakenne, tyyppi, merkintä; milloin oleellista ulkopuolisen melun kannalta: melua rajoittavat toimenpiteet moottoritilassa ja moottorissa: ... |
| 3.2.9.5. | Pakoaukon sijainti: ... |
| 3.2.9.6. | Kuitumaisia aineita sisältävä pakoäänen vaimennin: ... |
| 3.2.10. | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ... |
| 3.2.11. | Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot |
| 3.2.11.1. | Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden: ... |
| 3.2.11.2. | Vertailu- ja/tai säätöalueet (1): ... |
| 3.2.12. | Ilman pilaantumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet |
| 3.2.12.1. | Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi (kuvaus ja piirustukset): ... |
| 3.2.12.2. | Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa) |
| 3.2.12.2.1. | Katalysaattori: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.1.1. | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ... |
| 3.2.12.2.1.2. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| 3.2.12.2.1.3. | Katalysaattorin toimintatapa: ... |
| 3.2.12.2.1.4. | Jalometallien kokonaissisältö: ... |
| 3.2.12.2.1.5. | Suhteellinen pitoisuus: ... |
| 3.2.12.2.1.6. | Substraatti (rakenne ja materiaali): ... |
| 3.2.12.2.1.7. | Kennotiheys: ... |
| 3.2.12.2.1.8. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: ... |
| 3.2.12.2.1.9. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ... |
| 3.2.12.2.1.10. | Lämpökilpi: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.2. | Happianturi: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.2.1. | Tyyppi: ... |
| 3.2.12.2.2.2. | Sijainti: ... |
| 3.2.12.2.2.3. | Säätöalue: ... |
| 3.2.12.2.3. | Ilman suihkutus: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.3.1. | Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ... |
| 3.2.12.2.4. | Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.4.1. | Ominaisuudet (virtausmäärä jne.): ... |
| 3.2.12.2.5. | Haihtumispäästöjen valvontajärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.5.1. | Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus ja niiden viritystila: ... |
| 3.2.12.2.5.2. | Piirustus haihtumispäästöjen valvontajärjestelmästä: ... |
| 3.2.12.2.5.3. | Piirustus hiilisäiliöstä: ... |
| 3.2.12.2.5.4. | Säiliössä olevan hiilen massa: ... g |
| 3.2.12.2.5.5. | Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen: ... |
| 3.2.12.2.5.6. | Piirustus polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: ... |
| 3.2.12.2.6. | Hiukkasloukku: kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.6.1. | Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| 3.2.12.2.6.2. | Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: ... |
| 3.2.12.2.6.3. | Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ... |
| 3.2.12.2.6.4. | Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| 3.2.12.2.7. | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (1) |
| 3.2.12.2.7.1. | Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: ... |
| 3.2.12.2.7.2. | Luettelo kaikista sisäisen valvontajärjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: ... |
| 3.2.12.2.7.3. | Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista: |
| 3.2.12.2.7.3.1 | Ottomoottorit (1): |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Katalysaattorin valvonta (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Sytytyskatkojen havaitseminen (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Happianturin valvonta (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Muut osat, joita sisäinen valvontajärjestelmä valvoo (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Dieselmoottorit (1): |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Katalysaattorin valvonta (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Hiukkasloukun valvonta (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta (1): ... |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | Muut osat, joita sisäinen valvontajärjestelmä valvoo (1): ... |
| 3.2.12.2.7.4. | Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ... |
| 3.2.12.2.7.5. | Luettelo kaikista sisäisen valvontajärjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ... |
| 3.2.12.2.8. | Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): ... |
| 3.2.13. | Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan dieselmoottorit): ... |
| 3.2.14. | Polttoaineen kulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laitteiden ominaisuudet (jos niitä ei ilmoiteta muissa kohdissa): ... |
| 3.2.15. | Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| 3.2.15.1. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin 70/221/ETY mukaisesti (kun direktiiviä muutetaan niin, että sen soveltamisalaan kuuluvat myös kaasumaisten polttoaineiden säiliöt): ... |
| 3.2.15.2. | Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö nestekaasusyötön osalta |
| 3.2.15.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.15.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.15.2.3. | Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ... |
| 3.2.15.3. | Lisäasiakirjat |
| 3.2.15.3.1. | Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä nestekaasuun tai päinvastoin: ... |
| 3.2.15.3.2. | Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ... |
| 3.2.15.3.3. | Tunnuksen piirros: ... |
| 3.2.16. | Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| 3.2.16.1. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin 70/221/ETY mukaisesti (kun direktiiviä muutetaan niin, että sen soveltamisalaan kuuluvat myös kaasumaisten polttoaineiden säiliöt): ... |
| 3.2.16.2. | Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta: |
| 3.2.16.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.2.16.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.2.16.2.3. | Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ... |
| 3.2.16.3. | Lisäasiakirjat |
| 3.2.16.3.1. | Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä maakaasuun tai päinvastoin: ... |
| 3.2.16.3.2. | Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ... |
| 3.2.16.3.3. | Tunnuksen piirros: ... |
| 3.3. | Sähkömoottori |
| 3.3.1. | Tyyppi (käämitys, magnetointi): ... |
| 3.3.1.1. | Suurin teho tunnin ajan: ... kW |
| 3.3.1.2. | Käyttöjännite: ... V |
| 3.3.2. | Akku |
| 3.3.2.1. | Kennojen lukumäärä: ... |
| 3.3.2.2. | Massa: ... kg |
| 3.3.2.3. | Varauskyky: ... Ah (ampeeritunteina) |
| 3.3.2.4. | Sijainti: ... |
| 3.4. | Muut moottorit ja niiden yhdistelmät (tällaisten moottoreiden osien ominaisuudet): ... |
| 3.5. | CO2-päästöt/polttoaineen kulutus (u) (valmistajan ilmoittama arvo) |
| 3.5.1. | CO2-päästöjen massa |
| 3.5.1.1. | CO2-päästöjen massa (kaupunkiolosuhteissa): ... g/km |
| 3.5.1.2. | CO2-päästöjen massa (muissa kuin kaupunkiolosuhteissa): ... g/km |
| 3.5.1.3. | CO2-päästöjen massa (yhdistetty): ... g/km |
| 3.5.2. | Polttoaineen kulutus |
| 3.5.2.1. | Polttoaineen kulutus (kaupunkiolosuhteissa): ... l/100 km/m3/100 km (1) |
| 3.5.2.2. | Polttoaineen kulutus (muissa kuin kaupunkiolosuhteisissa): ... l/100 km/m3/100 km (1) |
| 3.5.2.3. | Polttoaineen kulutus (yhdistetty): ... l/100 km/m3/100 km (1) |
| 3.6. | Valmistajan sallimat lämpötilat |
| 3.6.1. | Jäähdytysjärjestelmä |
| 3.6.1.1. | Nestejäähdytys |
| | Suurin lämpötila poistokanavassa: ... K |
| 3.6.1.2. | Ilmajäähdytys |
| 3.6.1.2.1. | Vertailukohta: ... |
| 3.6.1.2.2. | Suurin lämpötila vertailukohdassa: ... K |
| 3.6.2. | Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: ... K |
| 3.6.3. | Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputk(i)en ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) liitoskohdassa: ... K |
| 3.6.4. | Polttoaineen lämpötila |
| | pienin: ... K |
| | suurin: ... K |
| 3.6.5. | Voiteluaineen lämpötila |
| | pienin: ... K |
| | suurin: ... K |
| 3.7. | Moottorin käyttämät laitteet |
| | Suurin sallittu direktiivin 80/1269/ETY liitteessä I olevassa 5.1.1 kohdassa tarkoitettujen laitteiden ottama teho samassa kohdassa esitetyissä käyttöolosuhteissa jokaisella direktiivin 88/77/ETY liitteessä III olevassa 4.1 kohdassa tarkoitetulla moottorin pyörintänopeudella. |
| 3.7.1. | Joutokäynnillä: ... kW |
| 3.7.2. | Välinopeudella: ... kW |
| 3.7.3. | Nimellisnopeudella: ... kW |
| 3.8. | Voitelujärjestelmä |
| 3.8.1. | Järjestelmän kuvaus |
| 3.8.1.1. | Voiteluainesäiliön sijainti: ... |
| 3.8.1.2. | Syöttöjärjestelmä (pumppu/ruiskutus imusarjaan/sekoitus polttoaineeseen jne.) (1) |
| 3.8.2. | Voitelupumppu |
| 3.8.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.8.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.8.3. | Sekoitus polttoaineeseen |
| 3.8.3.1. | Prosenttiosuus: ... |
| 3.8.4. | Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1) |
| 3.8.4.1. | Piirustus (piirustukset): ... tai |
| 3.8.4.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.8.4.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9. | KAASUKÄYTTÖISET MOOTTORIT (Jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot.) |
| 3.9.1. | Polttoaine: nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu (1) |
| 3.9.2. | Paineensäädin (paineensäätimet) tai höyrystin/paineensäädin (paineensäätimet) (1) |
| 3.9.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.2.3. | Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: ... |
| 3.9.2.4. | Viimeisen vaiheen paine |
| | pienin: ... kPa |
| | suurin: ... kPa |
| 3.9.2.5. | Pääasiallisten säätöpisteiden lukumäärä: ... |
| 3.9.2.6. | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ... |
| 3.9.2.7. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.3. | Polttoaineen syöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (1) |
| 3.9.3.1. | Seoksen säätö: ... |
| 3.9.3.2. | Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: ... |
| 3.9.3.3. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.4. | Sekoitusyksikkö |
| 3.9.4.1. | Lukumäärä: ... |
| 3.9.4.2. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.4.3. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.4.4. | Sijainti: ... |
| 3.9.4.5. | Säätömahdollisuudet: ... |
| 3.9.4.6. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.5. | Imusarjaruiskutus |
| 3.9.5.1. | Ruiskutus: yksipiste/monipiste (1) |
| 3.9.5.2. | Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (1) |
| 3.9.5.3. | Ruiskutuslaitteisto |
| 3.9.5.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.5.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.5.3.3. | Säätömahdollisuudet: ... |
| 3.9.5.3.4. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.5.4. | Syöttöpumppu (tarvittaessa) |
| 3.9.5.4.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.5.4.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.5.4.3. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.5.5. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| 3.9.5.5.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.5.5.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.5.5.3. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.6. | Suoraruiskutus |
| 3.9.6.1. | Ruiskutuspumppu/paineentasain (1) |
| 3.9.6.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.6.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.6.1.3. | Suihkutuksen ennakkosäätölaite: ... |
| 3.9.6.1.4. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.6.2. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| 3.9.6.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.6.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.6.2.3. | Avautumispaine tai ominaiskaavio (2): ... |
| 3.9.6.2.4. | EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ... |
| 3.9.7. | Elektroninen ohjauslaite |
| 3.9.7.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.7.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.7.3. | Säätömahdollisuudet: ... |
| 3.9.8. | Maakaasupolttoainekäytön erityislaitteet |
| 3.9.8.1. | Variantti 1 (ainoastaan sellaisten moottoreiden hyväksynnöissä, joissa on tarkoitettu käytettäväksi useita erityisiä polttoainekoostumuksia) |
| 3.9.8.1.1. | Polttoaineen koostumus: |
| | metaani (CH
  4
  ): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia |
| | etaani (C2H6): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia |
| | propaani (C3H8): perusta: .. mooliprosenttia, väh. .. mooliprosenttia, enint. .. mooliprosenttia |
| | butaani (C4H10): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia |
| | C5/C5+: perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia |
| | happi (O2): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia |
| | inertti polttoaine (N2, He, jne.): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia. |
| 3.9.8.1.2. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| 3.9.8.1.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| 3.9.8.1.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| 3.9.8.1.3. | Muut (jos sellaisia on): ... |
| 3.9.8.1.4. | Polttoaineen lämpötila |
| | pienin: ... K |
| | suurin: ... K |
| | paineensäätimen viimeisessä vaiheessa kaasulla toimivissa moottoreissa. |
| 3.9.8.1.5. | Polttoaineen paine |
| | vähintään: ... kPa |
| | enintään: ... kPa |
| | paineensäätimen viimeisessä vaiheessa yksinomaan maakaasulla toimivissa moottoreissa. |
| 3.9.8.2. | Variantti 2 (ainoastaan sellaisissa hyväksynnöissä, joissa on tarkoitettu käytettäväksi useita erityisiä polttoainekoostumuksia) |
| 4. | VOIMANSIIRTO (v) |
| 4.1. | Piirustus voimansiirrosta: ... |
| 4.2. | Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): ... |
| 4.2.1. | Lyhyt kuvaus sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ... |
| 4.3. | Moottorin vauhtipyörän hitausmomentti: ... |
| 4.3.1. | Lisähitausmomentti vaihde vapaalla: ... |
| 4.4. | Kytkin (tyyppi): ... |
| 4.4.1. | Suurin momentinmuuntosuhde: ... |
| 4.5. | Vaihdelaatikko |
| 4.5.1. | Tyyppi (käsivalintainen/automaattinen/CVT (portaattomasti säätyvä vaihteisto)) (1) |
| 4.5.2. | Sijainti moottoriin nähden: ... |
| 4.5.3. | Ohjausmenetelmä: ... |
| 4.6. | Välityssuhteet |
| Vaihde | Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) | Vetopyörästön välityssuhde (välityssuhteet) vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde | Kokonaisvälityssuhteet |
| Suurin CVT:n (1) osalta
  1
  2
  3
  ...
  Pienin CVT:n (1) osalta | | | |
| Peruutusvaihde | | | |

0.

YLEISTÄ

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

0.2.

Tyyppi: ...

0.2.0.1.

Alusta: ...

0.2.0.2.

Kori/koko ajoneuvo: ...

0.2.1.

Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ...

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (b) (1): ...

0.3.0.1.

Alusta: ...

0.3.0.2.

Kori/koko ajoneuvo: ...

0.3.1.

Näiden merkintöjen sijainti: ...

0.3.1.1.

Alusta: ...

0.3.1.2.

Kori/koko ajoneuvo: ...

0.4.

Ajoneuvoluokka (c): ...

0.4.1.

Niiden vaarallisten aineiden mukainen luokittelu (mukaiset luokittelut), joita ajoneuvo on tarkoitettu kuljettamaan: ...

0.5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

0.6.

Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitysmenetelmä ja ajoneuvon valmistenumeron sijainti

0.6.1.

Alustassa: ...

0.6.2.

Korissa: ...

0.7.

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: ...

0.8.

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) nimi (nimet) ja osoite (osoitteet): ...

1.

AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

1.1.

Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: ...

1.2.

Koko ajoneuvon mittapiirustus: ...

1.3.

Akseleiden ja pyörien lukumäärä: ...

1.3.1.

Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti: ...

1.3.2.

Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: ...

1.3.3.

Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): ...

1.4.

Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): ...

1.5.

Pitkittäispalkkien materiaali (d): ...

1.6.

Moottorin sijainti ja järjestely: ...

1.7.

Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): ...

1.8.

Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea (1).

1.8.1.

Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä.

1.9.

Ilmoitettava, onko ajoneuvo tarkoitettu vetämään puoliperävaunua tai muita perävaunuja ja onko perävaunu puoliperävaunu, varsinainen perävaunu vai keskiakseliperävaunu sekä eriteltävä lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunnitellut ajoneuvot: ...

2.

MASSAT JA MITAT (e) (kg:ina, mm:inä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa)

2.1.

Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): ...

2.1.1.

Puoliperävaunujen osalta

2.1.1.1.

Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun takimmaisen kohdan välinen etäisyys: ...

2.1.1.2.

Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun minkä tahansa edessä olevan kohdan välinen enimmäisetäisyys: ...

2.1.1.3.

Puoliperävaunun erikoisakseliväli (siten kuin se on määritelty direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 7.6.1.2. kohdassa): ...

2.2.

Puoliperävaunun vetoautojen osalta

2.2.1.

Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys; keskeneräisen ajoneuvon osalta ilmoitetaan sallitut arvot) (g): ...

2.2.2.

Vetopöydän (standardoitu) enimmäiskorkeus (h): ...

2.3.

Akselien raideväli(t) ja -leveys (-leveydet)

2.3.1.

Kunkin ohjaavan akselin raideväli (i): ...

2.3.2.

Kaikkien muiden akseleiden raideväli (i): ...

2.3.3.

Leveimmän taka-akselin leveys: ...

2.3.4.

Etumaisen akselin leveys (renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa): ...

2.4.

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat)

2.4.1.

Ilman koria olevan alustan osalta

2.4.1.1.

Pituus (j): ...

2.4.1.1.1.

Suurin sallittu pituus: ...

2.4.1.1.2.

Pienin sallittu pituus: ...

2.4.1.2.

Leveys (k): ...

2.4.1.2.1.

Suurin sallittu leveys: ...

2.4.1.2.2.

Pienin sallittu leveys: ...

2.4.1.3.

Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

2.4.1.4.

Etuylitys (m): ...

2.4.1.4.1.

Lähestymiskulma (na): ... astetta.

2.4.1.5.

Takaylitys (n): ...

2.4.1.5.1.

Jättökulma (nb): ... astetta.

2.4.1.5.2.

Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (nd): ...

2.4.1.6.

Maavara (sellaisena kuin se liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa määritellään)

2.4.1.6.1.

Akselien välillä: ...

2.4.1.6.2.

Etuakselin (etuakselien) kohdalla: ...

2.4.1.6.3.

Taka-akselin (taka-akselien) kohdalla: ...

2.4.1.7.

Ramppikulma (nc): ... astetta.

2.4.1.8.

Korin ja/tai sisusteiden ja/tai varusteiden ja/tai hyötykuorman painopisteen äärimmäiset sallitut sijainnit: ...

2.4.2.

Alustat, joissa on kori

2.4.2.1.

Pituus (j): ...

2.4.2.1.1.

Kuormausalueen pituus: ...

2.4.2.2.

Leveys (k): ...

2.4.2.2.1.

Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ...

2.4.2.3.

Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

2.4.2.4.

Etuylitys (m): ...

2.4.2.4.1.

Lähestymiskulma (na): ... astetta.

2.4.2.5.

Takaylitys (n): ...

2.4.2.5.1.

Jättökulma (nb): ... astetta.

2.4.2.5.2.

Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (nd): ...

2.4.2.6.

Maavara (sellaisena kuin se liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa määritellään)

2.4.2.6.1.

Akselien välillä: ...

2.4.2.6.2.

Etuakselin (etuakselien) kohdalla: ...

2.4.2.6.3.

Taka-akselin (taka-akselien) kohdalla: ...

2.4.2.7.

Ramppikulma (nc): ... astetta.

2.4.2.8.

Hyötykuorman painopisteen äärimmäiset sallitut sijainnit (kun on kyse epätasaisesti jakautuneesta kuormasta): ...

2.4.2.9.

(M2- ja M3-luokan) ajoneuvon painopisteen äärimmäiset sijainnit teknisesti suurimmalla sallitulla kuormalla pituus-, sivu- ja pystysuunnassa: ...

2.4.3.

Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta (M2- ja M3-luokan ajoneuvot)

2.4.3.1.

Pituus (j): ...

2.4.3.2.

Leveys (k): ...

2.4.3.3.

Nimelliskorkeus (ajokunnossa) (l) suunnitellun alustatyypin (-tyyppien) osalta (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

2.5.

Ajoneuvon alustan massa (ilman ohjaamoa, jäähdytysnestettä, öljyjä, polttoainetta, varapyörää, työkaluja ja kuljettajaa): ...

2.5.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille: ...

2.6.

Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

2.6.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): .

2.7.

Keskeneräisen ajoneuvon osalta valmistajan ilmoittama valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: ...

2.7.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ...

2.8.

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (*): ...

2.8.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (*): ...

2.9.

Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

2.10.

Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

2.11.

Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa:

2.11.1.

Varsinainen perävaunu: ...

2.11.2.

Puoliperävaunu: ...

2.11.3.

Keskiakseliperävaunu: ...

2.11.3.1.

Kytkentäylityksen (p) ja akselivälin suurin suhde: ...

2.11.3.2.

Suurin V-arvo: ... kN.

2.11.4.

Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa (*): ...

2.11.5.

Ajoneuvo soveltuu/ei sovellu (1) kuorman vetoon (direktiivin 77/389/ETY liitteessä II oleva 1.2 kohta).

2.11.6.

Jarruttoman perävaunun suurin massa: ...

2.12.

Ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu pystysuora kuormitus/massa

2.12.1.

moottoriajoneuvossa: ...

2.12.2.

puoliperävaunussa tai keskiakseliperävaunussa: ...

2.12.3.

Suurin sallittu kytkentälaitteen massa (jos valmistaja ei asenna kytkentälaitetta): ...

2.13.

Pyyhkäisyala: ...

2.14.

Moottoritehon ja suurimman massan suhde: ... kW/kg.

2.14.1.

Moottoritehon ja suurimman teknisesti sallitun kuormitetun yhdistelmän kokonaismassan suhde (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 7.10 kohdassa): ... kW/kg.

2.15.

Mäestälähtökyky (perävaunuun kytkemätön ajoneuvo) (+++): ... %.

2.16.

Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä (valinnainen - jos arvot on annettu, ne on tarkistettava direktiivin 97/27/EY liitteessä IV olevien vaatimusten mukaisesti): ...

2.16.1.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

2.16.2.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu niiden kytkentäkohtaan kohdistuva massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

2.16.3.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akseliryhmää kohti (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

2.16.4.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu hinattava massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

2.16.5.

Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

3.

MOOTTORI (q) (Jos kyseessä on ajoneuvo, joka kulkee joko bensiinillä, dieselöljyllä jne. tai myös muun polttoaineen yhdistelmällä, kohdat toistetaan (+))

3.1.

Valmistaja: ...

3.1.1.

Valmistajan merkitsemä moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

3.2.

Polttomoottori

3.2.1.

Moottorin ominaisuudet

3.2.1.1.

Toimintaperiaate: otto/diesel, neli/kaksitahtinen (1)

3.2.1.2.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

3.2.1.2.1.

Halkaisija (r): ... mm

3.2.1.2.2.

Iskunpituus (r): ... mm

3.2.1.2.3.

Sytytysjärjestys: ...

3.2.1.3.

Sylinteritilavuus (s): ... cm3

3.2.1.4.

Puristussuhde (2): ...

3.2.1.5.

Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja, kun on kyse ottomoottoreista, männänrenkaista:

3.2.1.6.

Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (2): ... rpm

3.2.1.6.1.

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (2): ... rpm

3.2.1.7.

Valmistajan ilmoittama hiilimonoksidipitoisuus pakokaasun tilavuudesta moottorin käydessä joutokäyntiä (ainoastaan ottomoottorit) (2): ... %

3.2.1.8.

Suurin nettoteho (suurimmat nettotehot) (t): kW pyörintänopeudella rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

3.2.1.9.

Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus: ... rpm

3.2.1.10.

Suurin nettovääntömomentti (t): Nm pyörintänopeudella rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

3.2.2.

Polttoaine: dieselöljy/bensiini/nestekaasu/maakaasu/etanoli... (1)

3.2.2.1.

RON-luku, lyijyä sisältävä: ...

3.2.2.2.

RON-luku, lyijytön: ...

3.2.2.3.

Polttonestesäiliön täyttöaukko: rajoitettu täyttöaukko/merkintä (1)

3.2.3.

Polttonestesäiliö(t)

3.2.3.1.

Polttoaineen käyttösäiliö(t)

3.2.3.1.1.

Lukumäärä, tilavuus, materiaali: ...

3.2.3.1.2.

Piirustukset ja tekninen kuvaus säiliö(i)stä, myös kaikista ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmien liittimistä ja putkista, lukoista, venttiileistä sekä kiinnityslaitteista: ...

3.2.3.1.3.

Piirustus, jossa selvästi esitetään säiliön (säiliöiden) sijainti ajoneuvossa: ...

3.2.3.2.

Polttoaineen varasäiliö(t)

3.2.3.2.1.

Lukumäärä, tilavuus, materiaali: ...

3.2.3.2.2.

Piirustukset ja tekninen kuvaus säiliö(i)stä, myös kaikista ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmien liittimistä ja putkista, lukoista, venttiileistä sekä kiinnityslaitteista: ...

3.2.3.2.3.

Piirustus, jossa selvästi esitetään säiliön (säiliöiden) sijainti ajoneuvossa: ...

3.2.4.

Polttoaineen syöttö

3.2.4.1.

Kaasuttimella (kaasuttimilla): kyllä/ei (1)

3.2.4.1.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.1.3.

Lukumäärä: ...

3.2.4.1.4.

Säädöt (2)

3.2.4.1.4.1.

Suuttimet: ...

Tai käyrä polttoaineen syötöstä ilmavirtauksen funktiona ja säädöt, jotka vaaditaan tällä käyrällä pysymiseksi.

3.2.4.1.4.2.

Kaasuttimen kurkut: ...

3.2.4.1.4.3.

Kohokammion pinnankorkeus: ...

3.2.4.1.4.4.

Kohon massa: ...

3.2.4.1.4.5.

Kohon neula: ...

3.2.4.1.5.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä: käsikäyttöinen/automaattinen (1)

3.2.4.1.5.1.

Toimintaperiaate (toimintaperiaatteet): ...

3.2.4.1.5.2.

Toimintarajat/säädöt (1) (2): ...

3.2.4.2.

Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan dieselmoottorit): kyllä/ei (1)

3.2.4.2.1.

Järjestelmän kuvaus: ...

3.2.4.2.2.

Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1)

3.2.4.2.3.

Ruiskutuspumppu

3.2.4.2.3.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.2.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.2.3.3.

Suurin polttoaineen virtausmäärä (1) (2): mm3/isku tai jakso pumpun pyörintänopeudella: rpm tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio: ...

3.2.4.2.3.4.

Ruiskutuksen ennakkosäätölaite (2): ...

3.2.4.2.3.5.

Ruiskutusennakon käyrä (2): ...

3.2.4.2.3.6.

Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori (1)

3.2.4.2.4.

Säädin

3.2.4.2.4.1.

Tyyppi: ...

3.2.4.2.4.2.

Ryntäysnopeus

3.2.4.2.4.2.1.

Ryntäysnopeus kuormitettuna: ... rpm

3.2.4.2.4.2.2.

Ryntäysnopeus kuormittamattomana: ... rpm

3.2.4.2.5.

Ruiskutusputkisto

3.2.4.2.5.1.

Pituus: ... mm

3.2.4.2.5.2.

Sisähalkaisija: ... mm

3.2.4.2.6.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

3.2.4.2.6.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.2.6.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.2.6.3.

Avautumispaine (2): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ...

3.2.4.2.7.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.2.4.2.7.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.2.7.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.2.7.3.

Kuvaus: ...

3.2.4.2.8.

Apukäynnistyslaite

3.2.4.2.8.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.2.8.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.2.8.3.

Järjestelmän kuvaus: ...

3.2.4.2.9.

Elektroninen ohjauslaite

3.2.4.2.9.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.2.9.2.

Järjestelmän kuvaus: ...

3.2.4.3.

Polttoaineen suihkutuksella (ainoastaan ottomoottorit): kyllä/ei (1)

3.2.4.3.1.

Toimintaperiaate: imusarja (yksi/monipiste (1)/suorasuihkutus/muu (määritellään)) (1): ...

3.2.4.3.2.

Merkki (merkit): ...

3.2.4.3.3.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.3.4.

Järjestelmän kuvaus

3.2.4.3.4.1.

Ohjausyksikön tyyppi tai lukumäärä: ...

Muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot.

3.2.4.3.4.2.

Polttoaineen säätimen tyyppi: ...

3.2.4.3.4.3.

Ilmanvirtausanturin tyyppi: ...

3.2.4.3.4.4.

Polttoaineen jakajan tyyppi: ...

3.2.4.3.4.5.

Paineensäätimen tyyppi: ...

3.2.4.3.4.6.

Mikrokytkimen tyyppi: ...

3.2.4.3.4.7.

Joutokäynnin säätöruuvin tyyppi: ...

3.2.4.3.4.8.

Kuristustilan tyyppi: ...

3.2.4.3.4.9.

Veden lämpötila-anturin tyyppi: ...

3.2.4.3.4.10.

Ilman lämpötila-anturin tyyppi: ...

3.2.4.3.4.11.

Ilman lämpötilakytkimen tyyppi: ...

3.2.4.3.5.

Suihkutussuuttimet: avautumispaine(2): ... kPa tai ominaiskäyrä: ...

3.2.4.3.6.

Suihkutuksen ennakkosäätölaite: ...

3.2.4.3.7.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.2.4.3.7.1.

Toimintaperiaate (toimintaperiaatteet): ...

3.2.4.3.7.2.

Toimintarajat/säädöt (1) (2): ...

3.2.4.4.

Syöttöpumppu

3.2.4.4.1.

Paine (2): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ...

3.2.5.

Sähköjärjestelmä

3.2.5.1.

Nimellisjännite: ... V, positiivinen/negatiivinen maatto (1)

3.2.5.2.

Generaattori

3.2.5.2.1.

Tyyppi: ...

3.2.5.2.2.

Nimellisteho: ... VA

3.2.6.

Sytytys

3.2.6.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.6.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.6.3.

Toimintaperiaate: ...

3.2.6.4.

Sytytysennakkokäyrä (2): ...

3.2.6.5.

Staattinen sytytyksen ajoitus (2): ... astetta ennen yläkuolokohtaa

3.2.6.6.

Katkojan kärkiväli (2): ... mm

3.2.6.7.

Katkojan kosketuskulma (2): ... astetta

3.2.7.

Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1)

3.2.7.1.

Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo

3.2.7.2.

Neste

3.2.7.2.1.

Nesteen tyyppi: ...

3.2.7.2.2.

Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (1)

3.2.7.2.3.

Ominaisuudet: ... tai

3.2.7.2.3.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.7.2.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.7.2.4.

Välityssuhde (välityssuhteet): ...

3.2.7.2.5.

Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: ...

3.2.7.3.

Ilma

3.2.7.3.1.

Puhallin: kyllä/ei (1)

3.2.7.3.2.

Ominaisuudet: ... tai

3.2.7.3.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.7.3.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.7.3.3.

Välityssuhde (välityssuhteet): ...

3.2.8.

Imujärjestelmä

3.2.8.1.

Ahdin: kyllä/ei (1)

3.2.8.1.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.8.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.8.1.3.

Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ... kPa; ohivirtausläppä, jos sellainen on): ...

3.2.8.2.

Välijäähdytin: kyllä/ei (1)

3.2.8.3.

Imun alipaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella

pienin sallittu: ... kPa

suurin sallittu: ... kPa

3.2.8.4.

Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): ...

3.2.8.4.1.

Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): ...

3.2.8.4.2.

Ilmansuodatin, piirustukset: ... tai

3.2.8.4.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.8.4.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.8.4.3.

Imuäänen vaimennin, piirustukset: ... tai

3.2.8.4.3.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.8.4.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.9.

Pakojärjestelmä

3.2.9.1.

Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus: ...

3.2.9.2.

Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: ...

3.2.9.3.

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyörintänopeudella ja 100 prosentin kuormituksella: ... kPa

3.2.9.4.

Pakokaasun äänenvaimennin (äänenvaimentimet): Edessä, keskellä ja takana olevan vaimentimen osalta: rakenne, tyyppi, merkintä; milloin oleellista ulkopuolisen melun kannalta: melua rajoittavat toimenpiteet moottoritilassa ja moottorissa: ...

3.2.9.5.

Pakoaukon sijainti: ...

3.2.9.6.

Kuitumaisia aineita sisältävä pakoäänen vaimennin: ...

3.2.10.

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ...

3.2.11.

Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot

3.2.11.1.

Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden: ...

3.2.11.2.

Vertailu- ja/tai säätöalueet (1): ...

3.2.12.

Ilman pilaantumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet

3.2.12.1.

Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi (kuvaus ja piirustukset): ...

3.2.12.2.

Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa)

3.2.12.2.1.

Katalysaattori: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.1.1.

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ...

3.2.12.2.1.2.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: ...

3.2.12.2.1.3.

Katalysaattorin toimintatapa: ...

3.2.12.2.1.4.

Jalometallien kokonaissisältö: ...

3.2.12.2.1.5.

Suhteellinen pitoisuus: ...

3.2.12.2.1.6.

Substraatti (rakenne ja materiaali): ...

3.2.12.2.1.7.

Kennotiheys: ...

3.2.12.2.1.8.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: ...

3.2.12.2.1.9.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

3.2.12.2.1.10.

Lämpökilpi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.2.

Happianturi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.2.1.

Tyyppi: ...

3.2.12.2.2.2.

Sijainti: ...

3.2.12.2.2.3.

Säätöalue: ...

3.2.12.2.3.

Ilman suihkutus: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.3.1.

Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ...

3.2.12.2.4.

Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.4.1.

Ominaisuudet (virtausmäärä jne.): ...

3.2.12.2.5.

Haihtumispäästöjen valvontajärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.5.1.

Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus ja niiden viritystila: ...

3.2.12.2.5.2.

Piirustus haihtumispäästöjen valvontajärjestelmästä: ...

3.2.12.2.5.3.

Piirustus hiilisäiliöstä: ...

3.2.12.2.5.4.

Säiliössä olevan hiilen massa: ... g

3.2.12.2.5.5.

Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen: ...

3.2.12.2.5.6.

Piirustus polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: ...

3.2.12.2.6.

Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.6.1.

Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ...

3.2.12.2.6.2.

Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: ...

3.2.12.2.6.3.

Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

3.2.12.2.6.4.

Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ...

3.2.12.2.7.

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (1)

3.2.12.2.7.1.

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: ...

3.2.12.2.7.2.

Luettelo kaikista sisäisen valvontajärjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: ...

3.2.12.2.7.3.

Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:

3.2.12.2.7.3.1

Ottomoottorit (1):

3.2.12.2.7.3.1.1.

Katalysaattorin valvonta (1): ...

3.2.12.2.7.3.1.2.

Sytytyskatkojen havaitseminen (1): ...

3.2.12.2.7.3.1.3.

Happianturin valvonta (1): ...

3.2.12.2.7.3.1.4.

Muut osat, joita sisäinen valvontajärjestelmä valvoo (1): ...

3.2.12.2.7.3.2.

Dieselmoottorit (1):

3.2.12.2.7.3.2.1.

Katalysaattorin valvonta (1): ...

3.2.12.2.7.3.2.2.

Hiukkasloukun valvonta (1): ...

3.2.12.2.7.3.2.3.

Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta (1): ...

3.2.12.2.7.3.2.4.

Muut osat, joita sisäinen valvontajärjestelmä valvoo (1): ...

3.2.12.2.7.4.

Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ...

3.2.12.2.7.5.

Luettelo kaikista sisäisen valvontajärjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ...

3.2.12.2.8.

Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): ...

3.2.13.

Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan dieselmoottorit): ...

3.2.14.

Polttoaineen kulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laitteiden ominaisuudet (jos niitä ei ilmoiteta muissa kohdissa): ...

3.2.15.

Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.15.1.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin 70/221/ETY mukaisesti (kun direktiiviä muutetaan niin, että sen soveltamisalaan kuuluvat myös kaasumaisten polttoaineiden säiliöt): ...

3.2.15.2.

Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö nestekaasusyötön osalta

3.2.15.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.15.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.15.2.3.

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.2.15.3.

Lisäasiakirjat

3.2.15.3.1.

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä nestekaasuun tai päinvastoin: ...

3.2.15.3.2.

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ...

3.2.15.3.3.

Tunnuksen piirros: ...

3.2.16.

Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.16.1.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin 70/221/ETY mukaisesti (kun direktiiviä muutetaan niin, että sen soveltamisalaan kuuluvat myös kaasumaisten polttoaineiden säiliöt): ...

3.2.16.2.

Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta:

3.2.16.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.2.16.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.2.16.2.3.

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.2.16.3.

Lisäasiakirjat

3.2.16.3.1.

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä maakaasuun tai päinvastoin: ...

3.2.16.3.2.

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ...

3.2.16.3.3.

Tunnuksen piirros: ...

3.3.

Sähkömoottori

3.3.1.

Tyyppi (käämitys, magnetointi): ...

3.3.1.1.

Suurin teho tunnin ajan: ... kW

3.3.1.2.

Käyttöjännite: ... V

3.3.2.

Akku

3.3.2.1.

Kennojen lukumäärä: ...

3.3.2.2.

Massa: ... kg

3.3.2.3.

Varauskyky: ... Ah (ampeeritunteina)

3.3.2.4.

Sijainti: ...

3.4.

Muut moottorit ja niiden yhdistelmät (tällaisten moottoreiden osien ominaisuudet): ...

3.5.

CO2-päästöt/polttoaineen kulutus (u) (valmistajan ilmoittama arvo)

3.5.1.

CO2-päästöjen massa

3.5.1.1.

CO2-päästöjen massa (kaupunkiolosuhteissa): ... g/km

3.5.1.2.

CO2-päästöjen massa (muissa kuin kaupunkiolosuhteissa): ... g/km

3.5.1.3.

CO2-päästöjen massa (yhdistetty): ... g/km

3.5.2.

Polttoaineen kulutus

3.5.2.1.

Polttoaineen kulutus (kaupunkiolosuhteissa): ... l/100 km/m3/100 km (1)

3.5.2.2.

Polttoaineen kulutus (muissa kuin kaupunkiolosuhteisissa): ... l/100 km/m3/100 km (1)

3.5.2.3.

Polttoaineen kulutus (yhdistetty): ... l/100 km/m3/100 km (1)

3.6.

Valmistajan sallimat lämpötilat

3.6.1.

Jäähdytysjärjestelmä

3.6.1.1.

Nestejäähdytys

Suurin lämpötila poistokanavassa: ... K

3.6.1.2.

Ilmajäähdytys

3.6.1.2.1.

Vertailukohta: ...

3.6.1.2.2.

Suurin lämpötila vertailukohdassa: ... K

3.6.2.

Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: ... K

3.6.3.

Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputk(i)en ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) liitoskohdassa: ... K

3.6.4.

Polttoaineen lämpötila

pienin: ... K

suurin: ... K

3.6.5.

Voiteluaineen lämpötila

pienin: ... K

suurin: ... K

3.7.

Moottorin käyttämät laitteet

Suurin sallittu direktiivin 80/1269/ETY liitteessä I olevassa 5.1.1 kohdassa tarkoitettujen laitteiden ottama teho samassa kohdassa esitetyissä käyttöolosuhteissa jokaisella direktiivin 88/77/ETY liitteessä III olevassa 4.1 kohdassa tarkoitetulla moottorin pyörintänopeudella.

3.7.1.

Joutokäynnillä: ... kW

3.7.2.

Välinopeudella: ... kW

3.7.3.

Nimellisnopeudella: ... kW

3.8.

Voitelujärjestelmä

3.8.1.

Järjestelmän kuvaus

3.8.1.1.

Voiteluainesäiliön sijainti: ...

3.8.1.2.

Syöttöjärjestelmä (pumppu/ruiskutus imusarjaan/sekoitus polttoaineeseen jne.) (1)

3.8.2.

Voitelupumppu

3.8.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.8.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.8.3.

Sekoitus polttoaineeseen

3.8.3.1.

Prosenttiosuus: ...

3.8.4.

Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1)

3.8.4.1.

Piirustus (piirustukset): ... tai

3.8.4.1.1.

Merkki (merkit): ...

3.8.4.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.

KAASUKÄYTTÖISET MOOTTORIT (Jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot.)

3.9.1.

Polttoaine: nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu (1)

3.9.2.

Paineensäädin (paineensäätimet) tai höyrystin/paineensäädin (paineensäätimet) (1)

3.9.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.2.3.

Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: ...

3.9.2.4.

Viimeisen vaiheen paine

pienin: ... kPa

suurin: ... kPa

3.9.2.5.

Pääasiallisten säätöpisteiden lukumäärä: ...

3.9.2.6.

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ...

3.9.2.7.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.3.

Polttoaineen syöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (1)

3.9.3.1.

Seoksen säätö: ...

3.9.3.2.

Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: ...

3.9.3.3.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.4.

Sekoitusyksikkö

3.9.4.1.

Lukumäärä: ...

3.9.4.2.

Merkki (merkit): ...

3.9.4.3.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.4.4.

Sijainti: ...

3.9.4.5.

Säätömahdollisuudet: ...

3.9.4.6.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.5.

Imusarjaruiskutus

3.9.5.1.

Ruiskutus: yksipiste/monipiste (1)

3.9.5.2.

Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (1)

3.9.5.3.

Ruiskutuslaitteisto

3.9.5.3.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.5.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.5.3.3.

Säätömahdollisuudet: ...

3.9.5.3.4.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.5.4.

Syöttöpumppu (tarvittaessa)

3.9.5.4.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.5.4.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.5.4.3.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.5.5.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

3.9.5.5.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.5.5.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.5.5.3.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.6.

Suoraruiskutus

3.9.6.1.

Ruiskutuspumppu/paineentasain (1)

3.9.6.1.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.6.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.6.1.3.

Suihkutuksen ennakkosäätölaite: ...

3.9.6.1.4.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.6.2.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

3.9.6.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.6.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.6.2.3.

Avautumispaine tai ominaiskaavio (2): ...

3.9.6.2.4.

EY-tyyppihyväksyntänumero direktiivin ... / ... /EY mukaisesti: ...

3.9.7.

Elektroninen ohjauslaite

3.9.7.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.7.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.7.3.

Säätömahdollisuudet: ...

3.9.8.

Maakaasupolttoainekäytön erityislaitteet

3.9.8.1.

Variantti 1 (ainoastaan sellaisten moottoreiden hyväksynnöissä, joissa on tarkoitettu käytettäväksi useita erityisiä polttoainekoostumuksia)

3.9.8.1.1.

Polttoaineen koostumus:

metaani (CH
  4
  ): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia

etaani (C2H6): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia

propaani (C3H8): perusta: .. mooliprosenttia, väh. .. mooliprosenttia, enint. .. mooliprosenttia

butaani (C4H10): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia

C5/C5+: perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia

happi (O2): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia

inertti polttoaine (N2, He, jne.): perusta: ... mooliprosenttia, väh. ... mooliprosenttia, enint. ... mooliprosenttia.

3.9.8.1.2.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

3.9.8.1.2.1.

Merkki (merkit): ...

3.9.8.1.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

3.9.8.1.3.

Muut (jos sellaisia on): ...

3.9.8.1.4.

Polttoaineen lämpötila

pienin: ... K

suurin: ... K

paineensäätimen viimeisessä vaiheessa kaasulla toimivissa moottoreissa.

3.9.8.1.5.

Polttoaineen paine

vähintään: ... kPa

enintään: ... kPa

paineensäätimen viimeisessä vaiheessa yksinomaan maakaasulla toimivissa moottoreissa.

3.9.8.2.

Variantti 2 (ainoastaan sellaisissa hyväksynnöissä, joissa on tarkoitettu käytettäväksi useita erityisiä polttoainekoostumuksia)

4.

VOIMANSIIRTO (v)

4.1.

Piirustus voimansiirrosta: ...

4.2.

Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): ...

4.2.1.

Lyhyt kuvaus sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ...

4.3.

Moottorin vauhtipyörän hitausmomentti: ...

4.3.1.

Lisähitausmomentti vaihde vapaalla: ...

4.4.

Kytkin (tyyppi): ...

4.4.1.

Suurin momentinmuuntosuhde: ...

4.5.

Vaihdelaatikko

4.5.1.

Tyyppi (käsivalintainen/automaattinen/CVT (portaattomasti säätyvä vaihteisto)) (1)

4.5.2.

Sijainti moottoriin nähden: ...

4.5.3.

Ohjausmenetelmä: ...

4.6.

Välityssuhteet

Vaihde

Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet)

Vetopyörästön välityssuhde (välityssuhteet) vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde

Kokonaisvälityssuhteet

Suurin CVT:n (1) osalta

1

2

3

...

Pienin CVT:n (1) osalta

Peruutusvaihde

4.7.

Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h) (w): ...

4.8.

Nopeusmittari (ajopiirturin osalta ilmoitetaan ainoastaan hyväksyntämerkintä)

4.8.1.

Toimintatapa ja käyttömekanismin kuvaus: ...

4.8.2.

Mittarivakio: ...

4.8.3.

Mittausmekanismin toleranssi (direktiivin 75/443/ETY liitteessä II olevan 2.1.3 kohdan mukaisesti): ...

4.8.4.

Kokonaisvälityssuhde (direktiivin 75/443/ETY liitteessä II olevan 2.1.2 kohdan mukaisesti) tai vastaavat tiedot: ...

4.8.5.

Nopeusmittarin asteikon tai muun näytön kaavio: ...

4.9.

Tasauspyörästön lukitus: kyllä/ei/valinnainen (1)

5.

AKSELIT

5.1.

Kuvaus kustakin akselista: ...

5.2.

Merkki: ...

5.3.

Tyyppi: ...

5.4.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akselien) sijainti: ...

5.5.

Kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

6.

PYÖRÄNTUENTA

6.1.

Piirustus pyöräntuentajärjestelyistä: ...

6.2.

Pyörän, kunkin akselin tai akseliryhmän pyöräntuennan tyyppi ja rakenne: ...

6.2.1.

Tasonsäätö: kyllä/ei/valinnainen (1)

6.2.2.

Lyhyt kuvaus sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ...

6.2.3.

Vetoakseli(e)n ilmajousitus: kyllä/ei (1)

6.2.3.1.

Vetoakselin (vetoakseleiden) ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (1)

6.2.3.2.

Ripustetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: ...

6.3.

Pyöräntuennan jousituksen rakenne (suunnittelu, materiaalien ominaisuudet ja mitat): ...

6.4.

Kallistuksenvakaajat: kyllä/ei/valinnainen (1)

6.5.

Iskunvaimentimet: kyllä/ei/valinnainen (1)

6.6.

Renkaat ja pyörät

6.6.1.

Rengas/pyöräyhdistelmät(t) (ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; Z-luokan renkaista, jotka on tarkoitettu asennettaviksi ajoneuvoon, jonka suurin nopeus ylittää 300 km/h, on annettava vastaavat tiedot; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja offset (offsetit))

6.6.1.1.

Akselit

6.6.1.1.1.

Akseli 1: ...

6.6.1.1.2.

Akseli 2: ...

jne.

6.6.1.2.

Varapyörä, jos sellainen on: ...

6.6.2.

Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja

6.6.2.1.

Akseli 1: ...

6.6.2.2.

Akseli 2: ...

jne.

6.6.3.

Ajoneuvon valmistajan suosittelema(t) rengaspaine(et): ... kPa

6.6.4.

Valmistajan suosittelema etu- ja/tai taka-akselin ketju/rengas/pyöräyhdistelmä, joka soveltuu kyseiseen ajoneuvotyyppiin: ...

6.6.5.

Lyhyt kuvaus tilapäiseen käyttöön tarkoitetusta varayksiköstä (jos sellainen on): ...

7.

OHJAUS

7.1.

Periaatekaavio ohjaavasta akselista (ohjaavista akseleista), myös ohjausgeometriasta: ...

7.2.

Ohjausvaihde ja hallintalaite

7.2.1.

Ohjausvaihteen tyyppi (määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ...

7.2.2.

Kytkentä pyöriin (myös muu kuin mekaaninen; (määritellään tarvittaessa etu- ja takaakselin ohjauksen osalta): ...

7.2.2.1.

Lyhyt kuvaus sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ...

7.2.3.

Tehostamistapa (jos sellainen on): ...

7.2.3.1.

Toimintatapa ja -kaavio, merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit): ...

7.2.4.

Koko ohjausmekanismin kaavio, josta ilmenee useiden ohjautuvuuteen vaikuttavien laitteiden sijainti ajoneuvossa: ...

7.2.5.

Ohjauslaitteiden periaatekaavio(t): ...

7.2.6.

Mahdollinen ohjauslaitteen säätöalue ja -tapa: ...

7.3.

Pyörien suurin kääntymiskulma

7.3.1.

Oikealle ... astetta; ohjauspyörän kierrosten lukumäärä (tai vastaavat tiedot): ...

7.3.2.

Vasemmalle ... astetta; ohjauspyörän kierrosten lukumäärä (tai vastaavat tiedot): ...

8.

JARRUT

Seuraavat tiedot ja tarvittaessa tunnistustapa on annettava:

8.1.

Jarrujen tyyppi ja ominaisuudet (direktiivin 71/320/ETY liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaisesti) piirustuksineen (esim. rummut tai levyt, jarrutetut pyörät, kytkentä jarrutettuihin pyöriin, jarrukenkien/-palojen/-päällysteiden merkki ja tyyppi, jarrun teholliset pinta-alat, rumpujen, kenkien tai levyjen säde, rumpujen massa, säätölaitteet, akselin (akseleiden) ja pyöräntuennan asianomaiset osat): ...

8.2.

Toimintakaavio, seuraavien jarrulaitteiden kuvaus tai piirustus (direktiivin 71/320/ETY liitteessä I olevan 1.2 kohdan mukaisesti), jossa on tiedot voimansiirto- ja hallintalaitteista (rakenne, säätö, vipusuhteet, pääsy hallintalaitteeseen ja sen sijainti, mekaanisen voimansiirron osalta räikkäohjauslaitteet, kytkennän tärkeimpien osien ominaisuudet, sylinterit ja ohjausmännät, jarrusylinterit tai vastaavat osat sähköisen jarrujärjestelmän osalta)

8.2.1.

Käyttöjarrujärjestelmä: ...

8.2.2.

Varajarrujärjestelmä: ...

8.2.3.

Seisontajarrujärjestelmä: ...

8.2.4.

Kaikki mahdolliset lisäjarrujärjestelmät: ...

8.2.5.

Jarrujärjestelmä kytkennän rikkoutuessa: ...

8.3.

Perävaunun vetoon suunniteltujen ajoneuvojen perävaunun jarrujärjestelmien hallintalaite ja voimansiirto: ...

8.4.

Ajoneuvo on varustettu vetämään sähköisillä/pneumaattisilla/hydraulisilla (1) käyttöjarruilla varustettua perävaunua: kyllä/ei (1)

8.5.

Lukkiutumattomat jarrut: kyllä/ei/valinnaiset (1)

8.5.1.

Jarrujen lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta järjestelmän toiminnan kuvaus (mukaan lukien kaikki elektroniset osat), sähköjärjestelmän lohkokaavio, hydraulisen tai pneumaattisen järjestelmän piirikaavio: ...

8.6.

Direktiivin 71/320/ETY liitteessä II olevan 1.1.4.2 kohdan lisäyksen (tai soveltuvin osin liitteessä XI olevan lisäyksen) mukainen mitoituslaskelma ja -käyrät: ...

8.7.

Energialähteen kuvaus tai piirustus (myös ulkoisella voimanlähteellä varustettujen jarrujärjestelmien osalta): ...

8.7.1.

Paineilmajarrujärjestelmien työpaine p2 painesäiliö(i)ssä: ...

8.7.2.

Alipainejarrujärjestelmien energian lähtötaso säiliö(i)ssä: ...

8.8.

Jarrujärjestelmän mitoitus: pyörien kehällä vaikuttavan kokonaisjarruvoiman ja jarrujen hallintalaitteeseen kohdistuvan voiman välisen suhteen määritteleminen: ...

8.9.

Jarrujärjestelmien lyhyt kuvaus (direktiivin 71/320/ETY liitteen IX lisäyksen 1 liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisesti): ...

8.10.

Vaadittaessa poikkeuksia I-, II- tai III-tyypin testeistä mainitaan direktiivin 71/320/ETY liitteessä VII olevan lisäyksen 2 mukaisen selosteen numero: ...

8.11.

Yksityiskohtaiset tiedot lisäjarrujärjestelmän (lisäjarrujärjestelmien) tyyp(e)istä: ...

9.

KORI

9.1.

Korin tyyppi: ...

9.2.

Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: ...

9.3.

Matkustajatilan ovet, lukot ja saranat

9.3.1.

Ovien asettelu ja lukumäärä: ...

9.3.1.1.

Mitat, avautumissuunta ja suurin avautumiskulma: ...

9.3.2.

Piirustukset lukoista ja saranoista ja niiden sijainnista ovissa: ...

9.3.3.

Lukkojen ja saranoiden tekninen kuvaus: ...

9.3.4.

Sisäänkäyntien, askelmien ja tarvittavien kahvojen tiedot (mittoineen): ...

9.4.

Näkökenttä (direktiivi 77/649/ETY)

9.4.1.

Riittävän yksityiskohtaiset tiedot tärkeimmistä vertailumerkeistä niin, että ne voidaan selvästi tunnistaa, sekä niiden sijainti toisiinsa ja R-pisteeseen nähden: ...

9.4.2.

Piirustus (piirustukset) tai valokuva(t), jotka osoittavat 180 asteen alueella näkökentän etupuolella olevien osien sijainnin: ...

9.5.

Tuulilasi ja muut ikkunat

9.5.1.

Tuulilasi

9.5.1.1.

Käytetyt materiaalit: ...

9.5.1.2.

Asennusmenetelmä: ...

9.5.1.3.

Kallistuskulma: ...

9.5.1.4.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

9.5.1.5.

Tuulilasin apulaitteet ja sijainti, johon ne asennetaan, sekä lyhyt kuvaus kaikista siihen liittyvistä sähköisistä/elektronisista osista: ...

9.5.2.

Muut ikkunat

9.5.2.1.

Käytetyt materiaalit: ...

9.5.2.2.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

9.5.2.3.

Lyhyt kuvaus auton sivuikkunoiden nostojärjestelmän sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ...

9.5.3.

Kattoikkunan lasi

9.5.3.1.

Käytetyt materiaalit: ...

9.5.3.2.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

9.5.4.

Muut lasi-ikkunat

9.5.4.1.

Käytetyt materiaalit: ...

9.5.4.2.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

9.6.

Tuulilasin pyyhin (pyyhkimet)

9.6.1.

Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset): ...

9.7.

Tuulilasin pesin

9.7.1.

Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset) tai, jos hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

9.8.

Huurteen- ja sumunpoisto

9.8.1.

Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset): ...

9.8.2.

Suurin sähkönkulutus: ... kW

9.9.

Taustapeilit (annetaan kunkin peilin osalta)

9.9.1.

Merkki: ...

9.9.2.

EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

9.9.3.

Variantti: ...

9.9.4.

Piirustus (piirustukset), jo(i)ssa esitetään taustapeilien sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: ...

9.9.5.

Kiinnitystavan yksityiskohdat, myös siitä ajoneuvon rakenteen osasta, johon peili on kiinnitetty: ...

9.9.6.

Vapaaehtoiset varusteet, jotka voivat vaikuttaa taaksepäin suuntautuvaan näkökenttään: ...

9.9.7.

Säätöjärjestelmän elektronisten osien (jos sellaisia on) lyhyt kuvaus: ...

9.10.

Sisävarusteet

9.10.1.

Ajoneuvon sisäiset matkustajien turvalaitteet (direktiivi 74/60/ETY)

9.10.1.1.

Yleispiirustus tai valokuvat, joissa näkyy ulkonevien osien sijainti: ...

9.10.1.2.

Valokuva tai piirustus, jossa näkyy vertailulinja ja raja-alue (direktiivin 74/60/ETY liitteessä I oleva 2.3.1 kohta): ...

9.10.1.3.

Valokuvat, piirustukset tai räjäytyskuva sisävarusteista, myös matkustajatilan osista ja käytetyistä materiaaleista (lukuun ottamatta sisäpuolisia taustapeilejä), hallintalaitteiden järjestelystä, katosta ja kattoluukusta, selkänojasta, istuimista ja istuinten takaosasta (direktiivin 74/60/ETY liitteessä I oleva 3.2 kohta): ...

9.10.2.

Hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien järjestely ja tunnistaminen

9.10.2.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset tunnusten, hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien tunnusten järjestelystä: ...

9.10.2.2.

Valokuvat ja/tai piirustukset, joissa esitetään hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien tunnistustapa sekä soveltuvin osin valokuvat tai piirustukset direktiivissä 78/316/ETY mainituista ajoneuvon osista: ...

9.10.2.3.

Tiivistelmätaulukko

Ajoneuvo on varustettu seuraavilla direktiivin 78/316/ETY liitteen II ja III mukaisilla hallintalaitteilla, osoittimilla ja ilmaisimilla:

Hallintalaitteet, ilmaisimet ja osoittimet, joiden tunnistaminen on pakollista, kun ne on asennettu ajoneuvoon, sekä tähän tarkoitukseen käytettävät tunnukset

| Tunnus nro | Laite | Hallintalaite/osoitin käytettävissä
   (2) | Merkitty tunnuksella
   (2) | Missä
   (3) | Ilmaisin käytettävissä | Merkitty tunnuksella
   (2) | Missä
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Valaisimien pääkytkin | OK (10) | | | | | |
| 2 | Lähivalaisimet | | | | | | |
| 3 | Kaukovalaisimet | | | | | | |
| 4 | Etu-/takavalaisimet (sivuvalaisimet) | | | | | | |
| 5 | Etusumuvalaisimet | | | | | | |
| 6 | Takasumuvalaisimet | | | | | | |
| 7 | Ajovalaisimien säätölaite | | | | | | |
| 8 | Pysäköintivalaisimet | | | | | | |
| 9 | Suuntavalaisimet | | | | | | |
| 10 | Hätävilkku | | | | | | |
| 11 | Tuulilasin pyyhin | | | | | | |
| 12 | Tuulilasin pesin | | | | | | |
| 13 | Tuulilasin yhdistetty pyyhin ja pesin | | | | | | |
| 14 | Ajovalaisimien pesulaite | | | | | | |
| 15 | Tuulilasin huurteen- ja sumunpoistolaite | | | | | | |
| 16 | Takalasin huurteen- ja sumunpoistolaite | | | | | | |
| 17 | Tuuletin | | | | | | |
| 18 | Dieselin hehkutuslaite | | | | | | |
| 19 | Rikastin | | | | | | |
| 20 | Jarruhäiriö | | | | | | |
| 21 | Polttoaineen määrä | | | | | | |
| 22 | Akun lataus | | | | | | |
| 23 | Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila | | | | | | |

Tunnus nro

Laite

Hallintalaite/osoitin käytettävissä
   (2)

Merkitty tunnuksella
   (2)

Missä
   (3)

Ilmaisin käytettävissä

Merkitty tunnuksella
   (2)

Missä
   (3)

1

Valaisimien pääkytkin

OK (10)

2

Lähivalaisimet

3

Kaukovalaisimet

4

Etu-/takavalaisimet (sivuvalaisimet)

5

Etusumuvalaisimet

6

Takasumuvalaisimet

7

Ajovalaisimien säätölaite

8

Pysäköintivalaisimet

9

Suuntavalaisimet

10

Hätävilkku

11

Tuulilasin pyyhin

12

Tuulilasin pesin

13

Tuulilasin yhdistetty pyyhin ja pesin

14

Ajovalaisimien pesulaite

15

Tuulilasin huurteen- ja sumunpoistolaite

16

Takalasin huurteen- ja sumunpoistolaite

17

Tuuletin

18

Dieselin hehkutuslaite

19

Rikastin

20

Jarruhäiriö

21

Polttoaineen määrä

22

Akun lataus

23

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila

Hallintalaitteet, ilmaisimet ja osoittimet, joiden tunnistaminen on vapaaehtoista, kun ne on asennettu ajoneuvoon, sekä tähän tarkoitukseen käytettävät tunnukset

| Tunnus nro | Laite | Hallintalaite/osoitin käytettävissä
   (4) | Merkitty tunnuksella
   (4) | Missä
   (5) | Ilmaisin käytettävissä | Merkitty tunnuksella
   (4) | Missä
   (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seisontajarru | | | | | | |
| 2 | Takalasin pyyhin | | | | | | |
| 3 | Takalasin pesin | | | | | | |
| 4 | Tuulilasin yhdistetty pyyhin ja pesin | | | | | | |
| 5 | Jaksoittainen tuulilasin pyyhin | | | | | | |
| 6 | Äänimerkinantolaite | | | | | | |
| 7 | Etukansi | | | | | | |
| 8 | Takakansi | | | | | | |
| 9 | Turvavyö | | | | | | |
| 10 | Moottorin öljynpaine | | | | | | |
| 11 | Lyijytön bensiini | | | | | | |
| ... | | | | | | | |
| ... | | | | | | | |
| ... | | | | | | | |

Tunnus nro

Laite

Hallintalaite/osoitin käytettävissä
   (4)

Merkitty tunnuksella
   (4)

Missä
   (5)

Ilmaisin käytettävissä

Merkitty tunnuksella
   (4)

Missä
   (5)

1

Seisontajarru

2

Takalasin pyyhin

3

Takalasin pesin

4

Tuulilasin yhdistetty pyyhin ja pesin

5

Jaksoittainen tuulilasin pyyhin

6

Äänimerkinantolaite

7

Etukansi

8

Takakansi

9

Turvavyö

10

Moottorin öljynpaine

11

Lyijytön bensiini

...

...

...

9.10.3.

Istuimet

9.10.3.1.

Lukumäärä: ...

9.10.3.2.

Sijainti ja järjestely: ...

9.10.3.2.1.

Istumapaikkojen lukumäärä: ...

9.10.3.2.2.

Sellainen istuin (sellaiset istuimet), joka (jotka) on suunniteltu käytettäväksi (käytettäviksi) ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on paikallaan: ...

9.10.3.3.

Massa: ...

9.10.3.4.

Ominaisuudet: sellaisten istuimien osalta, joita ei ole EY-tyyppihyväksytty osina, esitetään kuvaus ja piirustus

9.10.3.4.1.

istuimista ja niiden kiinnityspisteistä: ...

9.10.3.4.2.

säätöjärjestelmästä: ...

9.10.3.4.3.

säätö- ja lukitusjärjestelmistä: ...

9.10.3.4.4.

turvavöiden kiinnityspisteistä, (jos ne kuuluvat istuinrakenteeseen): ...

9.10.3.4.5.

kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon osista: ...

9.10.3.5.

R-pisteen koordinaatit tai piirustus (x)

9.10.3.5.1.

Kuljettajan istuin: ...

9.10.3.5.2.

Kaikki muut istumapaikat: ...

9.10.3.6.

Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma

9.10.3.6.1.

Kuljettajan istuin: ...

9.10.3.6.2.

Kaikki muut istumapaikat: ...

9.10.3.7.

Istuimen säätöalue

9.10.3.7.1.

Kuljettajan istuin: ...

9.10.3.7.2.

Kaikki muut istumapaikat: ...

9.10.4.

Pääntuet

9.10.4.1.

Pääntukien tyyppi (tyypit): kiinteä/irrotettava/erillinen (1)

9.10.4.2.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t), (jos saatavissa): ...

9.10.4.3.

Niiden pääntukien osalta, joita ei ole vielä hyväksytty

9.10.4.3.1.

Yksityiskohtainen kuvaus pääntuesta, erityisesti täytemateriaalin tai -materiaalien luonteen osalta sekä soveltuvin osin tyyppihyväksyttävänä olevan istuintyypin tuki- ja kiinnityskappaleiden eritelmät ja sijainti: ...

9.10.4.3.2.

”Erillisen” pääntuen osalta

9.10.4.3.2.1.

Yksityiskohtainen kuvaus rakennealueesta, johon pääntuki on tarkoitus kiinnittää: ...

9.10.4.3.2.2.

Mittapiirustukset rakenteen ja pääntuen ominaisista osista: ...

9.10.5.

Matkustajatilan lämmitysjärjestelmät

9.10.5.1.

Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypistä lämmitysjärjestelmän osalta, jos lämmitysjärjestelmä käyttää moottorin jäähdytysnesteen lämpöä: ...

9.10.5.2.

Ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus lämmityksen osalta, jos lämmönlähteenä käytetään moottorin jäähdytysilmaa tai pakokaasuja, mukaan lukien:

9.10.5.2.1.

Järjestelypiirustus lämmitysjärjestelmästä, jossa esitetään sen sijainti ajoneuvossa: ...

9.10.5.2.2.

Järjestelypiirustus pakokaasuja käyttävien lämmitysjärjestelmien lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu (lämmitysjärjestelmät, jotka käyttävät moottorin jäähdytysilmaa lämmitykseen): ...

9.10.5.2.3.

Poikkileikkauspiirustus vastaavasti lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu, sekä seinämäpaksuudesta, käytetyistä materiaaleista ja pinnan ominaisuuksista:

9.10.5.2.4.

Eritelmät on annettava myös muista tärkeistä lämmitysjärjestelmän osista, kuten tuulettimesta rakennetavan ja teknisten tietojen osalta: ...

9.10.5.3.

Suurin sähkönkulutus: ... kW

9.10.6.

Osat, jotka vaikuttavat ohjauslaitteen käyttäytymiseen törmäyksessä (direktiivi 74/297/ETY)

9.10.6.1.

Yksityiskohtainen kuvaus valokuvineen ja/tai piirustuksineen ajoneuvotyypistä ohjauslaitteen etupuolella olevan osan rakenteen, mittojen, muotojen ja rakennemateriaalien osalta sekä niistä osista, jotka on suunniteltu vaimentamaan energiaa törmäyksen kohdistuessa ohjauslaitteeseen: ...

9.10.6.2.

Valokuva(t) ja/tai piirustus (piirustukset) muista kuin 9.10.6.1 kohdassa esitetyistä ajoneuvon osista, jotka valmistaja on tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla katsonut vaikuttavan ohjauslaitteen käyttäytymiseen törmäyksessä: ...

9.10.7.

Tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien sisärakenteissa käytettyjen materiaalien palokäyttäytyminen (direktiivi 95/28/EY)

9.10.7.1.

Katon sisäverhoilussa käytetty materiaali (käytetyt materiaalit)

9.10.7.1.1.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.1.2.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.1.2.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.1.2.2.

Seos-/yksittäistä (
  1
  ) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.1.2.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.1.2.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.2.

Taka- ja sivuseiniin käytetty (käytetyt) materiaali(t)

9.10.7.2.1.

Osan tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.2.2.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.2.2.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.2.2.2.

Seos-/yksittäistä (1) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.2.2.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.2.2.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.3.

Lattiaan käytetty (käytetyt) materiaali(t)

9.10.7.3.1.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.3.2.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.3.2.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.3.2.2.

Seos-/yksittäistä (1) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.3.2.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.3.2.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.4.

Istuimien verhoiluun käytetty (käytetyt) materiaali(t)

9.10.7.4.1.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.4.2.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.4.2.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.4.2.2.

Seos-/yksittäistä (1) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.4.2.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.4.2.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.5.

Lämmitys- ja ilmastointiputkissa käytetty (käytetyt) materiaali(t)

9.10.7.5.1.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.5.2.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.5.2.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.5.2.2.

Seos-/yksittäistä (1) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.5.2.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.5.2.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.6.

Kattotelineessä käytetty (käytetyt) materiaali(t)

9.10.7.6.1.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.6.2.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.6.2.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.6.2.2.

Seos-/yksittäistä (1) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.6.2.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.6.2.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.7.

Muita tarkoituksia varten käytetty (käytetyt) materiaali(t)

9.10.7.7.1.

Käyttötarkoitukset: ...

9.10.7.7.2.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavissa: ...

9.10.7.7.3.

Hyväksymättömät materiaalit

9.10.7.7.3.1.

Perusmateriaali(t)/nimitys: ... / ...

9.10.7.7.3.2.

Seos-/yksittäistä (1) materiaalia, kerrosten lukumäärä (1): ...

9.10.7.7.3.3.

Pinnoitteen tyyppi (1): ...

9.10.7.7.3.4.

Enimmäis-/vähimmäispaksuus: ... / ... mm

9.10.7.8.

Täydellisinä laitteina hyväksytyt osat (istuimet, väliseinät, kattotelineet jne.)

9.10.7.8.1.

Osan EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

9.10.7.8.2.

Täydellisen laitteen osalta: istuin, väliseinä, kattotelineet jne. (1)

9.11.

Ulkonevat osat (direktiivi 74/483/ETY ja direktiivi 92/114/ETY)

9.11.1.

Yleisjärjestely (piirustus tai valokuvat), jossa esitetään ulkonevien osien sijainti: ...

9.11.2.

Valokuvat ja/tai piirustukset esimerkiksi ja soveltuvin osin ovi- ja ikkunapylväistä, ilmanottosäleiköistä, jäähdyttimen säleiköstä, tuulilasin pyyhkimistä, sadeveden poistokouruista, kahvoista, liukukiskoista, läpistä, ovien saranoista ja lukoista, koukuista, silmäkkeistä, koristeosista, merkeistä, tunnuksista ja syvennyksistä sekä kaikista muista ulkonevista ja ulkopinnan osista (esim. valaisinlaitteet), joita voidaan pitää olennaisina. Jos edellisessä lauseessa luetellut osat eivät ole olennaisia, ne voidaan dokumentointia varten korvata valokuvilla, joissa on tarvittaessa mukana mitat ja/tai teksti: ...

9.11.3.

Direktiivin 74/483/ETY liitteessä I olevan 6.9.1 kohdan mukaiset piirustukset ulkopinnan osista: ...

9.11.4.

Piirustus puskureista: ...

9.11.5.

Piirustus lattialinjasta: ...

9.12.

Turvavyöt ja/tai muut turvajärjestelmät

9.12.1.

Turvavöiden ja -järjestelmien lukumäärä ja sijainti ja istuimet, joissa niitä voidaan käyttää:

(L = vasen puoli, R = oikea puoli, C = keskellä)

| | Täydellinen EY-tyyppihyväksyntämerkintä | Variantti, jos sellainen on | Vyön korkeuden säätölaite (kyllä/ei/valinnainen) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen istuinrivi | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |
| Toinen istuinrivi (6) | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |

Täydellinen EY-tyyppihyväksyntämerkintä

Variantti, jos sellainen on

Vyön korkeuden säätölaite (kyllä/ei/valinnainen)

Ensimmäinen istuinrivi

L

C

R

Toinen istuinrivi (6)

L

C

R

9.12.2.

Muiden turvajärjestelmien luonne ja sijainti (ilmoitettava kyllä/ei/valinnainen):

(L = vasen puoli, R = oikea puoli, C = keskellä)

| | Ilmatyyny edessä | Ilmatyyny sivulla | Turvavyön esikiristyslaite |
| --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen istuinrivi | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |
| Toinen istuinrivi (7) | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |

Ilmatyyny edessä

Ilmatyyny sivulla

Turvavyön esikiristyslaite

Ensimmäinen istuinrivi

L

C

R

Toinen istuinrivi (7)

L

C

R

9.12.3.

Turvavöiden kiinnityspisteiden lukumäärä ja sijainti sekä niiden osoittaminen direktiivin 76/115/ETY mukaisiksi (eli EY-tyyppihyväksyntänumero tai testausseloste): ...

9.12.4.

Lyhyt kuvaus sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ...

9.13.

Turvavöiden kiinnityspisteet

9.13.1.

Korista olevat valokuvat tai piirustukset, joissa näkyy todellisten ja tehollisten kiinnityspisteiden sijainti ja mitat sekä R-pisteet: ...

9.13.2.

Piirustukset vöiden kiinnityspisteistä ja ajoneuvon rakenneosista, joihin ne on kiinnitetty (sekä käytettyjen materiaalien luonteesta): ...

9.13.3.

Ajoneuvon kiinnityspisteisiin, joilla ajoneuvo on varustettu, asennettaviksi hyväksyttyjen turvavöiden tyyppien (**) merkintä:

| | Kiinnityspisteen sijainti |
| --- | --- |
| Ajoneuvon rakenne | Istuimen rakenne |
| Ensimmäinen istuinrivi | | |
| Oikeanpuoleinen istuin | alemmat kiinnityspisteet | ulkopuolella
  sisäpuolella | | |
| ylemmät kiinnityspisteet | | | |
| Keski-istuin | alemmat kiinnityspisteet | oikealla
  vasemmalla | | |
| ylemmät kiinnityspisteet | | | |
| Vasemmanpuoleinen istuin | alemmat kiinnityspisteet | ulkopuolella
  sisäpuolella | | |
| ylemmät kiinnityspisteet | | | |
| Toinen istuinrivi
   (8) | | |
| Oikeanpuoleinen istuin | alemmat kiinnityspisteet | ulkopuolella
  sisäpuolella | | |
| ylemmät kiinnityspisteet | | | |
| Keski-istuin | alemmat kiinnityspisteet | oikealla
  vasemmalla | | |
| ylemmät kiinnityspisteet | | | |
| Vasemmanpuoleinen istuin | alemmat kiinnityspisteet | ulkopuolella
  sisäpuolella | | |
| ylemmät kiinnityspisteet | | | |

Kiinnityspisteen sijainti

Ajoneuvon rakenne

Istuimen rakenne

Ensimmäinen istuinrivi

Oikeanpuoleinen istuin

alemmat kiinnityspisteet

ulkopuolella

sisäpuolella

ylemmät kiinnityspisteet

Keski-istuin

alemmat kiinnityspisteet

oikealla

vasemmalla

ylemmät kiinnityspisteet

Vasemmanpuoleinen istuin

alemmat kiinnityspisteet

ulkopuolella

sisäpuolella

ylemmät kiinnityspisteet

Toinen istuinrivi
   (8)

Oikeanpuoleinen istuin

alemmat kiinnityspisteet

ulkopuolella

sisäpuolella

ylemmät kiinnityspisteet

Keski-istuin

alemmat kiinnityspisteet

oikealla

vasemmalla

ylemmät kiinnityspisteet

Vasemmanpuoleinen istuin

alemmat kiinnityspisteet

ulkopuolella

sisäpuolella

ylemmät kiinnityspisteet

9.13.4.

Kuvaus erikoistyyppisestä turvavyöstä, jonka yksi kiinnityspiste sijaitsee istuimen selkänojassa tai joka sisältää energiaa vaimentavan laitteen: ...

9.14.

Takarekisterikilpien sijainti (ilmoitetaan soveltuvin osin mitta-alue, piirustuksia voidaan käyttää soveltuvin osin)

9.14.1.

Yläreunan korkeus tienpinnasta: ...

9.14.2.

Alareunan korkeus tienpinnasta: ...

9.14.3.

Keskiviivan etäisyys ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta: ...

9.14.4.

Etäisyys ajoneuvon vasemmasta reunasta: ...

9.14.5.

Mitat (pituus × leveys): ...

9.14.6.

Kaltevuus pystytasosta: ...

9.14.7.

Näkyvyyskulma vaakatasossa: ...

9.15.

Alleajosuoja takana (direktiivi 70/221/ETY)

9.15.0.

Alleajosuoja: kyllä/ei/keskeneräinen (1)

9.15.1.

Piirustus asianomaisista ajoneuvon alleajosuojan osista takana, eli piirustus ajoneuvosta tai alustasta sekä takimmaisen akselin sijainnista ja asennuksesta, piirustus takana olevien alleajosuojien asennuksesta tai varusteista. Jos alleajosuoja ei ole erityislaite, piirustuksessa on selvästi osoitettava, että vaaditut mitat täyttyvät: ...

9.15.2.

Erityislaitteen osalta täydellinen kuvaus ja/tai piirustus takana olevasta alleajosuojasta (sekä lisävarusteista), tai jos se on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

9.16.

Pyörien roiskesuojat (direktiivi 78/549/ETY)

9.16.1.

Lyhyt kuvaus ajoneuvosta pyörien roiskesuojien osalta: ...

9.16.2.

Pyörien roiskesuojista ja niiden sijainnista ajoneuvossa olevat yksityiskohtaiset piirustukset, joissa näkyy direktiivin 78/549/ETY liitteessä I olevassa kuvassa 1 määrätyt mitat ja joissa otetaan huomioon äärimmäiset rengas/pyöräyhdistelmät: ...

9.17.

Lakisääteiset kilvet (direktiivi 76/114/ETY)

9.17.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sekä ajoneuvon valmistenumeron sijainnista: ...

9.17.2.

Valokuvat ja/tai piirustukset kilpien ja merkintöjen virallisesta osasta (esimerkki ja maininta mitoista): ...

9.17.3.

Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvon valmistenumerosta (esimerkki ja maininta mitoista): ...

9.17.4.

Valmistajan ilmoitus siitä, että direktiivin 76/114/ETY liitteessä II olevan 1.1.1 kohdan vaatimuksia noudatetaan

9.17.4.1.

Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys ISO:n standardi 3779 - 1983 5.3 kohdan vaatimusten täyttämiseksi on selvitettävä: ...

9.17.4.2.

Jos toisen jakson merkkejä käytetään ISO:n standardi 3779 - 1983 5.4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, nämä merkit on esitettävä: ...

9.18.

Radiohäiriöiden vaimennus

9.18.1.

Kuvaus ja piirustukset/valokuvat moottoritilan muodostavan korirakenteen osan sekä lähinnä sitä sijaitsevan matkustajatilan osan muodoista ja rakennemateriaaleista: ...

9.18.2.

Piirustukset tai valokuvat moottoritilassa olevien metalliosien sijainneista (esim. lämmityslaitteet, varapyörä, ilmansuodatin, ohjausmekanismi jne.): ...

9.18.3.

Taulukko ja piirustus radiohäiriöiden vaimennuslaitteista: ...

9.18.4.

Tasavirtavastusten tiedot ja nimellisarvo sekä, jos kyseessä on resistiiviset sytytyskaapelit, tiedot niiden nimellisestä vastuksesta metriä kohden: ...

9.19.

Sivusuojat (direktiivi 89/297/ETY)

9.19.0.

Sivusuojat: kyllä/ei/keskeneräinen (1)

9.19.1.

Piirustus asianomaisista ajoneuvon sivusuojien osista, eli piirustus ajoneuvosta ja/tai alustasta sekä akselin (akselien) sijainnista ja asennuksesta, piirustus sivusuojalaitteen (sivusuojalaitteiden) asennuksesta ja/tai varusteista. Jos sivusuojaus saavutetaan ilman sivusuojalaitetta (sivusuojalaitteita), piirustuksessa on selvästi osoitettava, että vaaditut mitat täyttyvät: ...

9.19.2.

Sivusuojalaitteen (sivusuojalaitteiden) osalta täydellinen kuvaus tai piirustus kyseisestä laitteesta (kyseisistä laitteista) (myös asennuksesta ja kiinnityksestä) tai sen (niiden) EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

9.20.

Roiskeenestojärjestelmä (direktiivi 91/226/ETY)

9.20.0.

Roiskeenestojärjestelmä: kyllä/ei/keskeneräinen (1)

9.20.1.

Lyhyt kuvaus roiskeenestojärjestelmästä ja sen osista: ...

9.20.2.

Roiskeenestojärjestelmän ja sen sijainnin ajoneuvossa osoittavat yksityiskohtaiset piirustukset, joissa näkyy direktiivin 91/226/ETY liitteen III kuvissa tarkoitetut mitat ja joissa otetaan huomioon äärimmäiset rengas/pyöräyhdistelmät: ...

9.20.3.

Roiskeenestojärjestelmän (roiskeenestojärjestelmien) EY-tyyppihyväksyntänumero(t), jos sellainen (sellaisia) on: ...

9.21.

Iskunkestävyys sivutörmäyksessä (direktiivi 96/27/EY)

9.21.1.

Yksityiskohtainen kuvaus valokuvineen ja/tai piirustuksineen ajoneuvosta kuljettaja- ja matkustajatilan (ulkoa ja sisältä) sivuseinien rakenteen, mittojen, muodon ja rakennusmateriaalien osalta turvajärjestelmää koskevat yksityiskohdat tarvittaessa mukaan luettuna

9.22.

Alleajosuoja edessä

9.22.1.

Piirustus asianomaisista ajoneuvon alleajosuojan osista edessä, eli piirustus ajoneuvosta ja/tai alustasta sekä piirustus edessä olevien alleajosuojien sijainnista ja asennuksesta ja/tai varusteista. Jos alleajosuoja ei ole erityislaite, piirustuksessa on selvästi osoitettava, että vaaditut mitat täyttyvät: ...

9.22.2.

Erityislaitteen osalta täydellinen kuvaus ja/tai piirustus edessä olevasta alleajosuojasta (sekä lisävarusteista), tai jos se on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

10.

VALAISIN- JA MERKKIVALOLAITTEET

10.1.

Taulukko kaikista laitteista: lukumäärä, merkki, malli, EY-tyyppihyväksyntämerkintä, kaukovalaisimien suurin valonvoimakkuus, väri, ilmaisimet: ...

10.2.

Piirustus valaisin- ja merkkivalolaitteiden sijainnista: ...

10.3.

Jokaisen direktiivissä 76/756/ETY tarkoitetun valaisimen ja heijastimen osalta ilmoitetaan seuraavat tiedot (kirjallisena ja/tai kaaviona)

10.3.1.

Piirustus, jossa esitetään valaisevan pinnan laajuus: ...

10.3.2.

Menetelmä näkyvän pinnan määrittämiseksi (direktiivin 76/756/ETY liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen 2.10 kohta): ...

10.3.3.

Vertailuakseli ja -keskipiste: ...

10.3.4.

Peitettävien valaisimien toimintatapa: ...

10.3.5.

Erityiset asennus- ja johdotusmääräykset: ...

10.4.

Lähivalaisimet: tavanomainen suuntaus direktiivin 76/756/ETY liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen 6.2.6.1 kohdan mukaisesti

10.4.1.

Alkusäätöarvo: ...

10.4.2.

Osoittimen sijainti: ...

10.4.3.

Ajovalaisimien säätölaitteen kuvaus/piirustus (1) ja tyyppi (esim. automaattinen, portaittaisesti käsisäätöinen, portaattomasti käsisäätöinen): ...

Sovelletaan ainoastaan ajovalaisimien säätölaitteella varustettuihin ajoneuvoihin

10.4.4.

Hallintalaite: ...

10.4.5.

Reference marks: ...

10.4.6.

Kuormitusolosuhteita koskevat merkit: ...

10.5.

Muiden sähköisten/elektronisten osien kuin valaisimien lyhyt kuvaus (jos sellaisia on): ...

11.

VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT

11.1.

Asennetun tai asennettavan kytkentälaitteen (asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden) luokka ja tyyppi: ...

11.2.

Asennetun kytkentälaitteen (asennettujen kytkentälaitteiden) ominaisuudet D, U, S ja V taikka asennettavan kytkentälaitteen (asennettavien kytkentälaitteiden) vähimmäisominaisuudet D, U, S ja V: ... daN

11.3.

Ohjeet vetokytkintyypin kiinnittämisestä ajoneuvoon ja valokuvat tai piirustukset valmistajan ilmoittamista ajoneuvossa olevista kiinnityskohdista; lisätiedot, jos vetokytkintyypin käyttö on rajoitettu ajoneuvotyypin tiettyihin variantteihin tai versioihin: ...

11.4.

Tiedot erityisten vetokorvakkeiden tai asennuslevyjen asennuksesta: ...

11.5.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

12.

MUUTA

12.1.

Äänimerkinantolaite (äänimerkinantolaitteet)

12.1.1.

Laitteen (laitteiden) sijainti, kiinnitystapa, paikalleen asentaminen ja suuntaus sekä mitat:

12.1.2.

Laitteiden lukumäärä: ...

12.1.3.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

12.1.4.

Sähköinen/pneumaattinen(1) piirikaavio: ...

12.1.5.

Nimellisjännite tai -paine: ...

12.1.6.

Piirustus kiinnityslaitteesta: ...

12.2.

Laitteet ajoneuvon luvattoman käytön estämiseksi

12.2.1.

Suojauslaite

12.2.1.1.

Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypistä ohjauksen tai yksikön järjestelyn ja rakenteen sekä sen yksikön osalta, johon suojauslaite vaikuttaa: ...

12.2.1.2.

Piirustukset laitteista ajoneuvon luvattoman käytön estämiseksi ja niiden asennuksesta ajoneuvoon: ...

12.2.1.3.

Laitteen tekninen kuvaus: ...

12.2.1.4.

Tiedot käytetyistä lukkoyhdistelmistä: ...

12.2.1.5.

Ajoneuvon ajonestolaite

12.2.1.5.1.

EY-tyyppihyväksyntänumero, jos saatavissa: ...

12.2.1.5.2.

Niiden ajonestolaitteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty

12.2.1.5.2.1.

Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvon ajonestolaitteesta ja sen tahatonta aktivointia vastaan toteutetuista toimenpiteistä: ...

12.2.1.5.2.2.

Järjestelmä(t), johon (joihin) ajonestolaite vaikuttaa: ...

12.2.1.5.2.3.

Toimivien vaihdeltavien koodien lukumäärä, jos sellaisia on: ...

12.2.2.

Hälytysjärjestelmä (jos sellainen on)

12.2.2.1.

EY-tyyppihyväksyntänumero, jos saatavissa: ...

12.2.2.2.

Niiden hälytysjärjestelmien osalta, joita ei ole vielä hyväksytty

12.2.2.2.1.

Hälytysjärjestelmän ja asennettuun hälytysjärjestelmään liittyvien ajoneuvon osien yksityiskohtainen kuvaus: ...

12.2.2.2.2.

Hälytysjärjestelmän muodostavien pääosien luettelo: ...

12.2.3.

Lyhyt kuvaus sähköisistä/elektronisista osista (jos sellaisia on): ...

12.3.

Hinauslaite (hinauslaitteet)

12.3.1.

Edessä: koukku/silmukka/muu (1)

12.3.2.

Takana: koukku/silmukka/muu/ei ole (1)

12.3.3.

Sellainen piirustus tai valokuva alustasta/korin alueesta, jossa näkyy hinauslaitteen (hinauslaitteiden) sijainti, rakenne ja asennus: ...

12.4.

Yksityiskohdat mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on suunniteltu vaikuttamaan polttoaineen kulutukseen (ellei sellaista laitetta ole käsitelty muissa kohdissa): ...

12.5.

Yksityiskohdat mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on suunniteltu melun vähentämiseen (ellei sellaista laitetta ole käsitelty muissa kohdissa): ...

12.6.

Nopeudenrajoittimet (direktiivi 92/24/ETY)

12.6.1.

Valmistaja(t): ...

12.6.2.

Tyyppi (tyypit): ...

12.6.3.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t), (jos saatavissa): ...

12.6.4.

Nopeus tai nopeusalue, johon nopeudenrajoitin voidaan asettaa: ... km/h

13.

MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

13.1.

Ajoneuvon luokka (luokka I, luokka II, luokka III, luokka A, luokka B): ...

13.1.1.

Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyn korin EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

13.1.2.

Alustatyypit, joihin voidaan asentaa EY-tyyppihyväksytty kori (valmistaja(t) ja keskeneräisen ajoneuvon tyypit): ...

13.2.

Matkustajille varattu alue (m2)

13.2.1.

Kokonaisala (S0): ...

13.2.2.

Yläkerros (S0a) (1): ...

13.2.3.

Alakerros (S0b) (1): ...

13.2.4.

Seisovia matkustajia varten (S1): ...

13.3.

Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat):

13.3.1.

Kokonaismäärä (N): ...

13.3.2.

Yläkerros (Na) (1): ...

13.3.3.

Alakerros (Nb) (1): ...

13.4.

Istuvien matkustajien lukumäärä

13.4.1.

Kokonaismäärä (A): ...

13.4.2.

Yläkerros (Aa) (1): ...

13.4.3.

Alakerros (Ab) (1): ...

13.5.

Käyttöovien lukumäärä: ...

13.6.

Varauloskäyntien (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko) lukumäärä: ...

13.6.1.

Kokonaismäärä: ...

13.6.2.

Yläkerros (1): ...

13.6.3.

Alakerros (1): ...

13.7.

Matkatavaratilojen koko (m3): ...

13.8.

Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): ...

13.9.

Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. rampit, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: ...

13.10.

Korirakenteen lujuus

13.10.1.

EY-tyyppihyväksyntänumero, jos saatavissa: ...

13.10.2.

Niiden korirakenteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty

13.10.2.1.

Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon: ...

13.10.2.2.

Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen: ...

13.10.2.3.

Ajokunnossa olevan ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa:

13.10.2.4.

Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys: ...

13.11.

Direktiivin [//EY] kohdat, jotka on täytettävä ja osoitettava tämän teknisen yksikön osalta:

14.

VAARALLISTEN AINEIDEN KULJETUKSEEN TARKOITETTUJA AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET (direktiivi 98/91/EY)

14.1.

Direktiivin 94/55/EY mukaiset sähkölaitteet

14.1.1.

Johdinten ylilämpösuojaus: ...

14.1.2.

Katkaisijan tyyppi: ...

14.1.3.

Akun päävirtakytkimen tyyppi ja toimintatapa: ...

14.1.4.

Ajopiirturin turvajohtimen sijainti ja sen kuvaus: ...

14.1.5.

Jatkuvasti jännitteisten asennusten kuvaus. Ilmoitetaan käytetty EN-standardi: ...

14.1.6.

Ohjaamon takana sijaitsevien sähköasennusten rakenne ja suojaus: ...

14.2.

Palovaaran ehkäisy

14.2.1.

Ohjaamossa olevien vaikeasti syttyvien aineiden tyyppi: ...

14.2.2.

Ohjaamon taakse asennetun lämpösuojan tyyppi (tarvittaessa): ...

14.2.3.

Moottorin sijainti ja lämpösuojaus: ...

14.2.4.

Pakojärjestelmän sijainti ja lämpösuojaus: ...

14.2.5.

Hidastimien lämpösuojauksen tyyppi ja rakenne: ...

14.2.6.

Polttoainekäyttöinen lämmityslaite, rakenne ja sijainti: ...

14.3.

Mahdolliset direktiivin 94/55/EY mukaiset korin erityisvaatimukset

14.3.1.

Kuvaus tavasta, jolla täytetään EX/II- ja EX/III-tyypin ajoneuvoille asetettavat vaatimukset:

14.3.2.

Jos ajoneuvo on EX/III-tyyppiä, ulkoa tulevan lämmön kesto: ...

Selittävät huomautukset

| (*) | Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat. |
| --- | --- |

(*)

Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat.

| (**) | Ks. käytettävät tunnukset ja merkinnät direktiivin 77/541/ETY liitteessä III olevasta 1.1.3 ja 1.1.4 kohdasta. Jos kyseessä ovat ”S”-tyypin vyöt, määritellään tyypin (tyyppien) luonne. |
| --- | --- |

(**)

Ks. käytettävät tunnukset ja merkinnät direktiivin 77/541/ETY liitteessä III olevasta 1.1.3 ja 1.1.4 kohdasta. Jos kyseessä ovat ”S”-tyypin vyöt, määritellään tyypin (tyyppien) luonne.

| (***) | Näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa osien osalta, jos kyseiset tiedot ovat asianomaisessa asennusta koskevassa hyväksyntätodistuksessa. |
| --- | --- |

(***)

Näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa osien osalta, jos kyseiset tiedot ovat asianomaisessa asennusta koskevassa hyväksyntätodistuksessa.

| (+) | Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi. |
| --- | --- |

(+)

Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

| (+++) | Ainoastaan maastoautojen määrittelytarkoituksessa. |
| --- | --- |

(+++)

Ainoastaan maastoautojen määrittelytarkoituksessa.

| (#) | Merkitään siten, että kunkin ajoneuvotyypin teknistä ratkaisua vastaava todellinen arvo käy selvästi ilmi. |
| --- | --- |

(#)

Merkitään siten, että kunkin ajoneuvotyypin teknistä ratkaisua vastaava todellinen arvo käy selvästi ilmi.

| (1) | Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse yliviivata mitään, jos useampi kuin yksi vaihtoehto on voimassa). |
| --- | --- |

(1)

Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse yliviivata mitään, jos useampi kuin yksi vaihtoehto on voimassa).

| (2) | Määritellään toleranssi. |
| --- | --- |

(2)

Määritellään toleranssi.

| (a) | Jos laite on tyyppihyväksytty, kuvaus voidaan korvata viittauksella hyväksyntään. Kuvaus ei myöskään ole tarpeen, jos osan rakenne selvästi ilmenee oheen liitetyistä kaavioista tai piirustuksista. Kussakin kohdassa, jossa piirustuksia tai valokuvia on liitettävä, ilmoitetaan vastaavien liitteiden numerot. |
| --- | --- |

(a)

Jos laite on tyyppihyväksytty, kuvaus voidaan korvata viittauksella hyväksyntään. Kuvaus ei myöskään ole tarpeen, jos osan rakenne selvästi ilmenee oheen liitetyistä kaavioista tai piirustuksista. Kussakin kohdassa, jossa piirustuksia tai valokuvia on liitettävä, ilmoitetaan vastaavien liitteiden numerot.

| (b) | Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

| (c) | Luokitellaan noudattaen liitteessä II olevassa A jaksossa olevia määritelmiä. |
| --- | --- |

(c)

Luokitellaan noudattaen liitteessä II olevassa A jaksossa olevia määritelmiä.

| (d) | Jos mahdollista, euronormin mukainen nimitys, muussa tapauksessa annetaan:






  — | kuvaus materiaalista, |
| --- | --- | --- |

(d)

Jos mahdollista, euronormin mukainen nimitys, muussa tapauksessa annetaan:

—

kuvaus materiaalista,

| — | myötöraja, |
| --- | --- |

—

myötöraja,

| — | vetomurtolujuus, |
| --- | --- |

—

vetomurtolujuus,

| — | venymäraja (prosentteina), |
| --- | --- |

—

venymäraja (prosentteina),

| — | Brinell-kovuus. |
| --- | --- |

—

Brinell-kovuus.

| (e) | Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(e)

Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa.

| (f) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.4 kohta. |
| --- | --- |

(f)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.4 kohta.

| (g) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.19.2 kohta. |
| --- | --- |

(g)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.19.2 kohta.

| (h) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.20 kohta. |
| --- | --- |

(h)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.20 kohta.

| (i) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.5 kohta. |
| --- | --- |

(i)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.5 kohta.

| (j) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.1 kohta ja muiden kuin M1-luokan ajoneuvojen osalta: direktiivi 97/27/EY, liite I, 2.4.1 kohta. |
| --- | --- |

(j)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.1 kohta ja muiden kuin M1-luokan ajoneuvojen osalta: direktiivi 97/27/EY, liite I, 2.4.1 kohta.

| (k) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.2 kohta ja muiden kuin M1-luokan ajoneuvojen osalta: direktiivi 97/27/EY, liite I, 2.4.2 kohta. |
| --- | --- |

(k)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.2 kohta ja muiden kuin M1-luokan ajoneuvojen osalta: direktiivi 97/27/EY, liite I, 2.4.2 kohta.

| (l) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.3 kohta ja muiden kuin M1-luokan ajoneuvojen osalta: direktiivi 97/27/EY, liite I, 2.4.3 kohta. |
| --- | --- |

(l)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.3 kohta ja muiden kuin M1-luokan ajoneuvojen osalta: direktiivi 97/27/EY, liite I, 2.4.3 kohta.

| (m) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.6 kohta. |
| --- | --- |

(m)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.6 kohta.

| (n) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.7 kohta. |
| --- | --- |

(n)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.7 kohta.

| (na) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.10 kohta. |
| --- | --- |

(na)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.10 kohta.

| (nb) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.11 kohta. |
| --- | --- |

(nb)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.11 kohta.

| (nc) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.9 kohta. |
| --- | --- |

(nc)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.9 kohta.

| (nd) | ISO:n standardi 612 - 1978, 6.18.1 kohta. |
| --- | --- |

(nd)

ISO:n standardi 612 - 1978, 6.18.1 kohta.

| (o) | Kuljettajan ja mahdollisen henkilökunnan jäsenen massaksi arvioidaan 75 kg (henkilö 68 kg ja matkatavarat 7 kg ISO:n standardin 2416 - 1992 mukaisesti), polttonestesäiliö täytetään 90-prosenttisesti ja muut nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(o)

Kuljettajan ja mahdollisen henkilökunnan jäsenen massaksi arvioidaan 75 kg (henkilö 68 kg ja matkatavarat 7 kg ISO:n standardin 2416 - 1992 mukaisesti), polttonestesäiliö täytetään 90-prosenttisesti ja muut nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.

| (p) | ”Kytkimen ylitys” on keskiakseliperävaunujen vetokoukun ja taka-akselin (taka-akseleiden) keskiviivan välinen etäisyys vaakatasossa. |
| --- | --- |

(p)

”Kytkimen ylitys” on keskiakseliperävaunujen vetokoukun ja taka-akselin (taka-akseleiden) keskiviivan välinen etäisyys vaakatasossa.

| (q) | Erikoismoottoreiden ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot. |
| --- | --- |

(q)

Erikoismoottoreiden ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot.

| (r) | Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan. |
| --- | --- |

(r)

Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan.

| (s) | Tämä luku on laskettava käyttäen arvoa (π = 3,1416) ja pyöristettävä lähimpään cm^3:iin. |
| --- | --- |

(s)

Tämä luku on laskettava käyttäen arvoa (π = 3,1416) ja pyöristettävä lähimpään cm^3:iin.

| (t) | Määritetään direktiivin 80/1269/ETY vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(t)

Määritetään direktiivin 80/1269/ETY vaatimusten mukaisesti.

| (u) | Määritetään direktiivin 80/1268/ETY vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(u)

Määritetään direktiivin 80/1268/ETY vaatimusten mukaisesti.

| (v) | Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta. |
| --- | --- |

(v)

Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta.

| (w) | Sallitaan 5 prosentin toleranssi. |
| --- | --- |

(w)

Sallitaan 5 prosentin toleranssi.

| (x) | ”R-pisteellä” tai ”istuimen vertailupisteellä” tarkoitetaan valmistajan määrittelemää suunnittelupistettä kullekin istuimelle ja ne määritetään direktiivin 77/649/ETY liitteessä III määritetyn kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(x)

”R-pisteellä” tai ”istuimen vertailupisteellä” tarkoitetaan valmistajan määrittelemää suunnittelupistettä kullekin istuimelle ja ne määritetään direktiivin 77/649/ETY liitteessä III määritetyn kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti.

| (y) | Perävaunujen ja puoliperävaunujen sekä ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty perävaunu tai puoliperävaunu, jotka aiheuttavat merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään, tämä arvo jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä sisällytetään suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. |
| --- | --- |

(y)

Perävaunujen ja puoliperävaunujen sekä ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty perävaunu tai puoliperävaunu, jotka aiheuttavat merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään, tämä arvo jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä sisällytetään suurimpaan teknisesti sallittuun massaan.

| (z) | ”Eteentyönnetyllä ohjauslaitteella” tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin etumaisen alareunan pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä. |
| --- | --- |

(z)

”Eteentyönnetyllä ohjauslaitteella” tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin etumaisen alareunan pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä.

---

(1)  Portaattomasti säätyvä vaihteisto.

(2)

| x | = | kyllä |
| --- | --- | --- |
| - | = | ei ole tai ei ole erikseen saatavissa |
| o | = | valinnainen. |

x

=

kyllä

-

=

ei ole tai ei ole erikseen saatavissa

o

=

valinnainen.

(3)

| d | = | sijoitettu suoraan hallintalaitteeseen, osoittimeen tai ilmaisimeen |
| --- | --- | --- |
| c | = | välittömässä läheisyydessä. |

d

=

sijoitettu suoraan hallintalaitteeseen, osoittimeen tai ilmaisimeen

c

=

välittömässä läheisyydessä.

(4)

| x | = | kyllä |
| --- | --- | --- |
| - | = | ei ole tai ei ole erikseen saatavissa |
| o | = | valinnainen. |

x

=

kyllä

-

=

ei ole tai ei ole erikseen saatavissa

o

=

valinnainen.

(5)

| d | = | sijoitettu suoraan hallintalaitteeseen, osoittimeen tai ilmaisimeen |
| --- | --- | --- |
| c | = | välittömässä läheisyydessä. |

d

=

sijoitettu suoraan hallintalaitteeseen, osoittimeen tai ilmaisimeen

c

=

välittömässä läheisyydessä.

(6)  Taulukkoa voidaan laajentaa tarvittaessa niiden ajoneuvojen osalta, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä tai joissa on ajoneuvon leveyssuunnassa enemmän kuin kolme istuinta.

(7)  Taulukkoa voidaan laajentaa tarvittaessa niiden ajoneuvojen osalta, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä tai joissa on ajoneuvon leveyssuunnassa enemmän kuin kolme istuinta.

(8)  Taulukkoa voidaan laajentaa tarvittaessa niiden ajoneuvojen osalta, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä tai joissa on ajoneuvon leveyssuunnassa enemmän kuin kolme istuinta.

LIITE II

AJONEUVOLUOKKIEN JA -TYYPPIEN MÄÄRITTÄMINEN

A.   AJONEUVOLUOKAN MÄÄRITTÄMINEN

Ajoneuvoluokat määritellään seuraavan luokituksen mukaisesti:

(Kun seuraavissa määritelmissä viitataan ”enimmäismassaan”, tällä tarkoitetaan ”suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna” liitteessä I olevan 2.8 kohdan mukaisesti).

| 1. | M-luokka: | : | Vähintään nelipyöräiset matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot |
| --- | --- | --- | --- |
| M1-luokka: | : | Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet enintään kahdeksalle matkustajalle |
| M2-luokka: | : | Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on enintään 5 tonnia |
| M3-luokka: | : | Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on yli 5 tonnia |

1.

M-luokka:

:

Vähintään nelipyöräiset matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot

M1-luokka:

:

Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet enintään kahdeksalle matkustajalle

M2-luokka:

:

Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on enintään 5 tonnia

M3-luokka:

:

Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on yli 5 tonnia

M-luokan ajoneuvojen korityypit ja koodit määritellään tämän liitteen C osan 1 (M1-luokan ajoneuvot) ja 2 (M2- ja M3-luokan ajoneuvot) kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.

| 2. | N-luokka: | : | Vähintään nelipyöräiset tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot |
| --- | --- | --- | --- |
| N1-luokka: | : | Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on enintään 3,5 tonnia |
| N2-luokka: | : | Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 12 tonnia |
| N3-luokka: | : | Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 12 tonnia |

2.

N-luokka:

:

Vähintään nelipyöräiset tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot

N1-luokka:

:

Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on enintään 3,5 tonnia

N2-luokka:

:

Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 12 tonnia

N3-luokka:

:

Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 12 tonnia

Puoliperävaunuun tai keskiakseliperävaunuun kytkettäväksi suunnitellun vetoajoneuvon osalta ajoneuvon luokitusmassaksi katsotaan vetoajoneuvon massa ajokunnossa, lisättynä massalla, joka vastaa puoliperävaunusta tai keskiakseliperävaunusta vetoajoneuvoon pystysuunnassa kohdistuvaa suurinta staattista kuormitusta ja, soveltuvin osin, lisättynä vetoajoneuvon kuorman suurimmalla massalla.

N-luokan ajoneuvojen korityypit ja koodit määritellään tämän liitteen C osan 3 kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.

| 3. | O-luokka: | : | Perävaunut (mukaan luettuna puoliperävaunut) |
| --- | --- | --- | --- |
| O1-luokka: | : | Perävaunut, joiden suurin massa on enintään 0,75 tonnia |
| O2-luokka: | : | Perävaunut, joiden suurin massa on yli 0,75 tonnia, mutta enintään 3,5 tonnia |
| O3-luokka: | : | Perävaunut, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 10 tonnia |
| O4-luokka: | : | Perävaunut, joiden suurin massa on yli 10 tonnia |

3.

O-luokka:

:

Perävaunut (mukaan luettuna puoliperävaunut)

O1-luokka:

:

Perävaunut, joiden suurin massa on enintään 0,75 tonnia

O2-luokka:

:

Perävaunut, joiden suurin massa on yli 0,75 tonnia, mutta enintään 3,5 tonnia

O3-luokka:

:

Perävaunut, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 10 tonnia

O4-luokka:

:

Perävaunut, joiden suurin massa on yli 10 tonnia

Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta perävaunun suurimmaksi luokitusmassaksi katsotaan massa, joka vastaa perävaunun tai keskiakseliperävaunun akselin tai akseleiden välityksellä maahan kohdistuvaa suurinta pystysuoraa staattista kuormitusta, kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettu suurimpaan kuormaansa.

O-luokan ajoneuvojen korityypit ja koodit määritellään tämän liitteen C osan 4 kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.

| 4. | Maastoajoneuvot (G-tunnus) |
| --- | --- |

4.

Maastoajoneuvot (G-tunnus)

| 4.1. | N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos:






  — | niissä on vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli, jotka on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti |
| --- | --- | --- |

4.1.

N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos:

—

niissä on vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli, jotka on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti

| — | niiden tasauspyörästöistä vähintään yksi voidaan lukita tai ne on varustettu vastaavalla järjestelmällä, ja jos niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 30 %. |
| --- | --- |

—

niiden tasauspyörästöistä vähintään yksi voidaan lukita tai ne on varustettu vastaavalla järjestelmällä, ja jos niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 30 %.

Lisäksi ajoneuvojen on täytettävä vähintään viisi seuraavasta kuudesta vaatimuksesta:

| — | lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta |
| --- | --- |

—

lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta

| — | jättökulman on oltava vähintään 20 astetta |
| --- | --- |

—

jättökulman on oltava vähintään 20 astetta

| — | ylityskulman on oltava vähintään 20 astetta |
| --- | --- |

—

ylityskulman on oltava vähintään 20 astetta

| — | maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm |
| --- | --- |

—

maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm

| — | maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm |
| --- | --- |

—

maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm

| — | maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 200 mm. |
| --- | --- |

—

maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 200 mm.

| 4.2. | N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on suurempi kuin kaksi tonnia, tai N2-, M2- tai M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään 12 tonnia, pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu samanaikaisesti vetäviksi, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ajoneuvot täyttävät seuraavat kolme vaatimusta:






  — | vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti |
| --- | --- | --- |

4.2.

N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on suurempi kuin kaksi tonnia, tai N2-, M2- tai M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään 12 tonnia, pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu samanaikaisesti vetäviksi, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ajoneuvot täyttävät seuraavat kolme vaatimusta:

—

vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti

| — | vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä |
| --- | --- |

—

vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä

| — | niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 %. |
| --- | --- |

—

niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 %.

| 4.3. | M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on yli 12 tonnia, tai N3-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ne täyttävät seuraavat vaatimukset:






  — | vähintään puolet pyöristä on vetäviä |
| --- | --- | --- |

4.3.

M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on yli 12 tonnia, tai N3-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ne täyttävät seuraavat vaatimukset:

—

vähintään puolet pyöristä on vetäviä

| — | vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä |
| --- | --- |

—

vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä

| — | niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 % |
| --- | --- |

—

niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 %

| — | ne täyttävät vähintään neljä seuraavasta kuudesta vaatimuksesta:






  — | lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta |
| --- | --- | --- |

—

ne täyttävät vähintään neljä seuraavasta kuudesta vaatimuksesta:

—

lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta

| — | jättökulman on oltava vähintään 25 astetta |
| --- | --- |

—

jättökulman on oltava vähintään 25 astetta

| — | ylityskulman on oltava vähintään 25 astetta |
| --- | --- |

—

ylityskulman on oltava vähintään 25 astetta

| — | maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm |
| --- | --- |

—

maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm

| — | maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 300 mm |
| --- | --- |

—

maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 300 mm

| — | maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm. |
| --- | --- |

—

maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm.

| 4.4. | Kuormitus- ja tarkastusolosuhteet |
| --- | --- |

4.4.

Kuormitus- ja tarkastusolosuhteet

| 4.4.1. | N1-luokan ajoneuvojen, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan ajoneuvojen on oltava ajokunnossa (jäähdytysneste, voiteluaineet, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja (ks. liitteen I alaviite (°)). |
| --- | --- |

4.4.1.

N1-luokan ajoneuvojen, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan ajoneuvojen on oltava ajokunnossa (jäähdytysneste, voiteluaineet, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja (ks. liitteen I alaviite (°)).

| 4.4.2. | Muut kuin 4.4.1 kohdassa tarkoitetut moottoriajoneuvot on kuormitettava valmistajan ilmoittamaan suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. |
| --- | --- |

4.4.2.

Muut kuin 4.4.1 kohdassa tarkoitetut moottoriajoneuvot on kuormitettava valmistajan ilmoittamaan suurimpaan teknisesti sallittuun massaan.

| 4.4.3. | Vaadittu mäestälähtökyky (25 % ja 30 %) tarkastetaan yksinkertaisella laskutoimituksella. Poikkeustapauksissa tutkimuslaitos voi kuitenkin pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo käytännön testiä varten. |
| --- | --- |

4.4.3.

Vaadittu mäestälähtökyky (25 % ja 30 %) tarkastetaan yksinkertaisella laskutoimituksella. Poikkeustapauksissa tutkimuslaitos voi kuitenkin pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo käytännön testiä varten.

| 4.4.4. | Kun mitataan lähestymis- ja jättökulmia sekä ylityskulmia, alleajosuojalaitteita ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

4.4.4.

Kun mitataan lähestymis- ja jättökulmia sekä ylityskulmia, alleajosuojalaitteita ei oteta huomioon.

| 4.5. | Määrittelyt ja piirustukset maavarasta. (Lähestymis-, jättö- ja ylityskulmien määrittelyt, ks. liitteen I alaviitteet (na), (nb) ja (nc)). |
| --- | --- |

4.5.

Määrittelyt ja piirustukset maavarasta. (Lähestymis-, jättö- ja ylityskulmien määrittelyt, ks. liitteen I alaviitteet (na), (nb) ja (nc)).

| 4.5.1. | ”Maavaralla akseleiden välillä” tarkoitetaan maanpinnan tason ja ajoneuvojen alimman kiinteän kohdan välistä lyhintä etäisyyttä. Moniakselista teliä pidetään yhtenä akselina. |
| --- | --- |

4.5.1.

”Maavaralla akseleiden välillä” tarkoitetaan maanpinnan tason ja ajoneuvojen alimman kiinteän kohdan välistä lyhintä etäisyyttä. Moniakselista teliä pidetään yhtenä akselina.

Image

| 4.5.2. | ”Maavaralla akselin kohdalla” tarkoitetaan etäisyyttä, joka määritetään akselin pyörien renkaiden (kaksoispyörien osalta sisärenkaiden) kosketuspinnan keskiviivan kautta kulkevan ympyrän kaaren korkeimmasta pisteestä, joka koskettaa pyörien välillä ajoneuvon alinta kiinteää kohtaa.
  Mikään ajoneuvon kiinteä osa ei saa ulottua kuvassa esitetylle viivoitetulle alueelle. Tarvittaessa ilmoitetaan maavara useiden akseleiden kohdalla niiden järjestyksen mukaan, esimerkiksi 280/250/250. |
| --- | --- |

4.5.2.

”Maavaralla akselin kohdalla” tarkoitetaan etäisyyttä, joka määritetään akselin pyörien renkaiden (kaksoispyörien osalta sisärenkaiden) kosketuspinnan keskiviivan kautta kulkevan ympyrän kaaren korkeimmasta pisteestä, joka koskettaa pyörien välillä ajoneuvon alinta kiinteää kohtaa.

Mikään ajoneuvon kiinteä osa ei saa ulottua kuvassa esitetylle viivoitetulle alueelle. Tarvittaessa ilmoitetaan maavara useiden akseleiden kohdalla niiden järjestyksen mukaan, esimerkiksi 280/250/250.

Image

| 4.6. | Yhdistetty merkintä
  ”G”-tunnus yhdistetään joko ”M”- tai ”N”-tunnuksen kanssa. Esimerkiksi maastokäyttöön sopivan N1-luokan ajoneuvon merkintä on N1G. |
| --- | --- |

4.6.

Yhdistetty merkintä

”G”-tunnus yhdistetään joko ”M”- tai ”N”-tunnuksen kanssa. Esimerkiksi maastokäyttöön sopivan N1-luokan ajoneuvon merkintä on N1G.

| 5. | ”Erikoiskäyttöön tarkoitetulla ajoneuvolla” tarkoitetaan matkustajien tai tavaran kuljetukseen tarkoitettua M-, N- tai O-luokan ajoneuvoa, jolla voidaan tehdä erityisiä korirakenteita ja/tai varusteita vaativia erityistoimintoja. |
| --- | --- |

5.

”Erikoiskäyttöön tarkoitetulla ajoneuvolla” tarkoitetaan matkustajien tai tavaran kuljetukseen tarkoitettua M-, N- tai O-luokan ajoneuvoa, jolla voidaan tehdä erityisiä korirakenteita ja/tai varusteita vaativia erityistoimintoja.

| 5.1. | ”Matkailuautolla” tarkoitetaan erikoiskäyttöön tarkoitettua M-luokan ajoneuvoa, jossa on vähintään seuraavilla varusteilla varustetut majoitustilat:






  — | istuimia ja pöytä |
| --- | --- | --- |

5.1.

”Matkailuautolla” tarkoitetaan erikoiskäyttöön tarkoitettua M-luokan ajoneuvoa, jossa on vähintään seuraavilla varusteilla varustetut majoitustilat:

—

istuimia ja pöytä

| — | makuupaikkoja, jotka voidaan muuntaa istuimista |
| --- | --- |

—

makuupaikkoja, jotka voidaan muuntaa istuimista

| — | keittovälineet sekä |
| --- | --- |

—

keittovälineet sekä

| — | varastotiloja. |
| --- | --- |

—

varastotiloja.

Näiden varusteiden on oltava kiinnitetty tukevasti majoitustilaan; pöytä voidaan kuitenkin suunnitella helposti poistettavaksi.

| 5.2. | ”Panssariajoneuvolla” tarkoitetaan kuljetettavien matkustajien ja/tai tavaroiden suojeluun tarkoitettua ajoneuvoa, joka täyttää panssarointi- ja luodinkestävyysvaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.

”Panssariajoneuvolla” tarkoitetaan kuljetettavien matkustajien ja/tai tavaroiden suojeluun tarkoitettua ajoneuvoa, joka täyttää panssarointi- ja luodinkestävyysvaatimukset.

| 5.3. | ”Ambulanssilla” tarkoitetaan sairaiden tai loukkaantuneiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua Mluokan ajoneuvoa, jossa on erityisvarusteita tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

5.3.

”Ambulanssilla” tarkoitetaan sairaiden tai loukkaantuneiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua Mluokan ajoneuvoa, jossa on erityisvarusteita tätä tarkoitusta varten.

| 5.4. | ”Ruumisautolla” tarkoitetaan kuolleiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua ajoneuvoa, jossa on erityisvarusteita tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

5.4.

”Ruumisautolla” tarkoitetaan kuolleiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua ajoneuvoa, jossa on erityisvarusteita tätä tarkoitusta varten.

| 5.5. | ”Matkailuperävaunu”: ks. ISO:n standardi 3833 - 77, 3.2.1.3 kohta. |
| --- | --- |

5.5.

”Matkailuperävaunu”: ks. ISO:n standardi 3833 - 77, 3.2.1.3 kohta.

| 5.6. | ”Ajoneuvonosturilla” tarkoitetaan N3-luokan erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa, jota ei ole varustettu tavaroiden kuljettamista varten, mutta jonka nosturin nostomomentti on yhtä suuri tai suurempi kuin 400 kNm. |
| --- | --- |

5.6.

”Ajoneuvonosturilla” tarkoitetaan N3-luokan erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa, jota ei ole varustettu tavaroiden kuljettamista varten, mutta jonka nosturin nostomomentti on yhtä suuri tai suurempi kuin 400 kNm.

| 5.7. | ”Muilla erikoiskäyttöön tarkoitetuilla ajoneuvoilla” tarkoitetaan edellä 5 kohdassa määriteltyjä ajoneuvoja, 5.1-5.6 kohdassa mainittuja ajoneuvoja lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

5.7.

”Muilla erikoiskäyttöön tarkoitetuilla ajoneuvoilla” tarkoitetaan edellä 5 kohdassa määriteltyjä ajoneuvoja, 5.1-5.6 kohdassa mainittuja ajoneuvoja lukuun ottamatta.

”Erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen” koodit määritellään tämän liitteen C osan 5 kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.

B.   AJONEUVOTYYPIN MÄÄRITTÄMINEN

| 1. | M1-luokan osalta: ...
  ”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  — | valmistaja |
| --- | --- | --- |

1.

M1-luokan osalta: ...

”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

—

valmistaja

| — | valmistajan tyyppinimitys |
| --- | --- |

—

valmistajan tyyppinimitys

| — | rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:






  — | alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot) |
| --- | --- | --- |

—

rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:

—

alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot)

| — | moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi). |
| --- | --- |

—

moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).

| Tyypin | ”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan: |
| --- | --- |

Tyypin

”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

| — | korimalli (esimerkiksi sedan, viistoperä, coupé, avoauto, station wagon, monikäyttöajoneuvo) |
| --- | --- |

—

korimalli (esimerkiksi sedan, viistoperä, coupé, avoauto, station wagon, monikäyttöajoneuvo)

| — | moottori:






  — | toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta) |
| --- | --- | --- |

—

moottori:

—

toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta)

| — | sylintereiden lukumäärä ja järjestely |
| --- | --- |

—

sylintereiden lukumäärä ja järjestely

| — | tehoero suurempi kuin 30 % (suurin teho on yli 1,3 kertaa suurempi kuin pienin teho) |
| --- | --- |

—

tehoero suurempi kuin 30 % (suurin teho on yli 1,3 kertaa suurempi kuin pienin teho)

| — | sylinteritilavuusero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo) |
| --- | --- |

—

sylinteritilavuusero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo)

| — | vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin) |
| --- | --- |

—

vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin)

| — | ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti). |
| --- | --- |

—

ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).

Variantin ”versiolla” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen VIII mukaisesta, hyv esitetystä yhdistelmästä.

Seuraavien parametrien monikohtavientejä ei saa yhdistellä samassa versiossa:

| — | suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna |
| --- | --- |

—

suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna

| — | moottorin sylinteritilavuus |
| --- | --- |

—

moottorin sylinteritilavuus

| — | suurin nettoteho |
| --- | --- |

—

suurin nettoteho

| — | vaihdelaatikon tyyppi ja vaihteiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

vaihdelaatikon tyyppi ja vaihteiden lukumäärä

| — | istuinten enimmäismäärä liitteessä II olevan C osan määritelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

—

istuinten enimmäismäärä liitteessä II olevan C osan määritelmän mukaisesti.

| 2. | M2- ja M3-luokan osalta: ...
  ”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  — | valmistaja |
| --- | --- | --- |

2.

M2- ja M3-luokan osalta: ...

”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

—

valmistaja

| — | valmistajan tyyppinimitys |
| --- | --- |

—

valmistajan tyyppinimitys

| — | luokka |
| --- | --- |

—

luokka

| — | rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:






  — | alusta/itsekantava kori, yksi/kaksikerroksinen, jäykkä/nivelöity (ilmeiset ja perustavaa laatua olevat erot) |
| --- | --- | --- |

—

rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:

—

alusta/itsekantava kori, yksi/kaksikerroksinen, jäykkä/nivelöity (ilmeiset ja perustavaa laatua olevat erot)

| — | akseleiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

akseleiden lukumäärä

| — | moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi). |
| --- | --- |

—

moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).

| Tyypin | ”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan: |
| --- | --- |

Tyypin

”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

| — | luokka direktiivin 2001/85/EY ”linja-autot” määritelmän mukaisesti (ainoastaan valmiiden ajoneuvojen osalta) |
| --- | --- |

—

luokka direktiivin 2001/85/EY ”linja-autot” määritelmän mukaisesti (ainoastaan valmiiden ajoneuvojen osalta)

| — | kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen) |
| --- | --- |

—

kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen)

| — | moottori:






  — | toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta) |
| --- | --- | --- |

—

moottori:

—

toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta)

| — | sylintereiden lukumäärä ja järjestely |
| --- | --- |

—

sylintereiden lukumäärä ja järjestely

| — | tehoero suurempi kuin 50 % (suurin teho on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin teho) |
| --- | --- |

—

tehoero suurempi kuin 50 % (suurin teho on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin teho)

| — | sylinteritilavuusero suurempi kuin 50 % (suurin arvo on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin arvo) |
| --- | --- |

—

sylinteritilavuusero suurempi kuin 50 % (suurin arvo on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin arvo)

| — | sijainti (edessä, keskellä, takana) |
| --- | --- |

—

sijainti (edessä, keskellä, takana)

| — | suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo) |
| --- | --- |

—

suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo)

| — | vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin) |
| --- | --- |

—

vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin)

| — | ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti). |
| --- | --- |

—

ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).

Variantin ”versiolla” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen VIII mukaisesta, hyväksyntäasiakirjoissa esitetystä yhdistelmästä.

| 3. | N1-, N2- ja N3-luokan osalta: ...
  ”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  — | valmistaja |
| --- | --- | --- |

3.

N1-, N2- ja N3-luokan osalta: ...

”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

—

valmistaja

| — | valmistajan tyyppinimitys |
| --- | --- |

—

valmistajan tyyppinimitys

| — | luokka |
| --- | --- |

—

luokka

| — | rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:






  — | alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot) |
| --- | --- | --- |

—

rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:

—

alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot)

| — | akseleiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

akseleiden lukumäärä

| — | moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi). |
| --- | --- |

—

moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).

| Tyypin | ”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan: |
| --- | --- |

Tyypin

”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

| — | korin rakenne (esimerkiksi lava-auto/kippilava-auto/säiliöauto/puoliperävaunun vetoajoneuvo) (ainoastaan valmiiden ajoneuvojen osalta) |
| --- | --- |

—

korin rakenne (esimerkiksi lava-auto/kippilava-auto/säiliöauto/puoliperävaunun vetoajoneuvo) (ainoastaan valmiiden ajoneuvojen osalta)

| — | kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen) |
| --- | --- |

—

kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen)

| — | moottori:






  — | toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta) |
| --- | --- | --- |

—

moottori:

—

toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta)

| — | sylintereiden lukumäärä ja järjestely |
| --- | --- |

—

sylintereiden lukumäärä ja järjestely

| — | tehoero suurempi kuin 50 % (suurin teho on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin teho) |
| --- | --- |

—

tehoero suurempi kuin 50 % (suurin teho on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin teho)

| — | sylinteritilavuusero suurempi kuin 50 % (suurin arvo on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin arvo) |
| --- | --- |

—

sylinteritilavuusero suurempi kuin 50 % (suurin arvo on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin arvo)

| — | suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo) |
| --- | --- |

—

suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo)

| — | vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin) |
| --- | --- |

—

vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin)

| — | ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti). |
| --- | --- |

—

ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).

Variantin ”versiolla” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen VIII mukaisesta, hyväksyntäasiakirjoissa esitetystä yhdistelmästä.

| 4. | O1-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen osalta: ...
  ”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  — | valmistaja |
| --- | --- | --- |

4.

O1-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen osalta: ...

”Tyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

—

valmistaja

| — | valmistajan tyyppinimitys |
| --- | --- |

—

valmistajan tyyppinimitys

| — | luokka |
| --- | --- |

—

luokka

| — | rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:






  — | alusta/itsekantava kori (selvät ja olennaiset erot) |
| --- | --- | --- |

—

rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:

—

alusta/itsekantava kori (selvät ja olennaiset erot)

| — | akseleiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

akseleiden lukumäärä

| — | varsinainen perävaunu/puoliperävaunu/keskiakseliperävaunu |
| --- | --- |

—

varsinainen perävaunu/puoliperävaunu/keskiakseliperävaunu

| — | jarrujärjestelmän tyyppi (esimerkiksi jarruton/inertia/tehostettu). |
| --- | --- |

—

jarrujärjestelmän tyyppi (esimerkiksi jarruton/inertia/tehostettu).

| Tyypin | ”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan: |
| --- | --- |

Tyypin

”variantilla” tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

| — | kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen) |
| --- | --- |

—

kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen)

| — | korimalli (esimerkiksi matkailuperävaunu/lavaperävaunu/säiliöperävaunu) (ainoastaan valmiiden/valmistuneiden ajoneuvojen osalta) |
| --- | --- |

—

korimalli (esimerkiksi matkailuperävaunu/lavaperävaunu/säiliöperävaunu) (ainoastaan valmiiden/valmistuneiden ajoneuvojen osalta)

| — | suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo) |
| --- | --- |

—

suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo)

| — | ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti). |
| --- | --- |

—

ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).

Variantin ”versiolla” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat hyväksyntäasiakirjoissa esitetystä yhdistelmästä.

| 5. | Kaikkien luokkien osalta:
  Ajoneuvon täydellinen tunnistaminen ainoastaan tyypin, variantin ja version merkinnöistä on oltava yhteneväinen käyttöönotettavalle ajoneuvolle vaadittujen kaikkien teknisten ominaisuuksien yksittäisten tarkkojen määritelmien kanssa. |
| --- | --- |

5.

Kaikkien luokkien osalta:

Ajoneuvon täydellinen tunnistaminen ainoastaan tyypin, variantin ja version merkinnöistä on oltava yhteneväinen käyttöönotettavalle ajoneuvolle vaadittujen kaikkien teknisten ominaisuuksien yksittäisten tarkkojen määritelmien kanssa.

C.   KORITYYPIN MÄÄRITELMÄ

(ainoastaan valmiiden/valmistuneiden ajoneuvojen osalta)

Korityyppi liitteessä I, liitteessä III olevan I osan 9.1. kohdassa ja liitteessä IX olevassa 37 kohdassa ilmoitetaan seuraavin koodein:

| 1. | Henkilöautot (M1)







  AA | Sedan | ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.1 kohta, mutta mukaan luettuna myös ajoneuvot, joissa on enemmän kuin neljä sivuikkunaa |
| --- | --- | --- | --- |
| AB | Viistoperä | Takalasin käsittävällä peräluukulla varustettu sedan (AA) |
| AC | Station wagon | ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.4 kohta (farmariauto) |
| AD | Coupé | ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.5 kohta |
| AE | Avoauto | ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.6 kohta |
| AF | Monikäyttöajoneuvo | Muu kuin edellä AA-AE kohdassa mainittu moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu matkustajien ja näiden matkatavaroiden tai tavaroiden kuljetukseen yhdessä tilassa. Jos kyseinen ajoneuvo kuitenkin täyttää seuraavat edellytykset:






  i) | istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on enintään kuusi
  ”istumapaikan” katsotaan olevan olemassa, jos ajoneuvo on varustettu ”helposti käytettävissä olevilla” istuinten kiinnityspisteillä
  ”helposti käytettävissä olevilla” istuinten kiinnityspisteillä tarkoitetaan niitä kiinnityspisteitä, joita voidaan käyttää. Jotta kiinnityspisteet eivät olisi helposti käytettävissä, valmistajan on fyysisesti estettävä niiden käyttö esimerkiksi hitsaamalla niiden päälle suojalevyt tai asentamalla vastaavat pysyvät rakenteet, jotka eivät ole irrotettavissa tavanomaisesti saatavilla olevin työkaluin ja |

1.

Henkilöautot (M1)

AA

Sedan

ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.1 kohta, mutta mukaan luettuna myös ajoneuvot, joissa on enemmän kuin neljä sivuikkunaa

AB

Viistoperä

Takalasin käsittävällä peräluukulla varustettu sedan (AA)

AC

Station wagon

ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.4 kohta (farmariauto)

AD

Coupé

ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.5 kohta

AE

Avoauto

ISO:n standardi 3833 - 1977, 3.1.1.6 kohta

AF

Monikäyttöajoneuvo

Muu kuin edellä AA-AE kohdassa mainittu moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu matkustajien ja näiden matkatavaroiden tai tavaroiden kuljetukseen yhdessä tilassa. Jos kyseinen ajoneuvo kuitenkin täyttää seuraavat edellytykset:

i)

istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on enintään kuusi

”istumapaikan” katsotaan olevan olemassa, jos ajoneuvo on varustettu ”helposti käytettävissä olevilla” istuinten kiinnityspisteillä

”helposti käytettävissä olevilla” istuinten kiinnityspisteillä tarkoitetaan niitä kiinnityspisteitä, joita voidaan käyttää. Jotta kiinnityspisteet eivät olisi helposti käytettävissä, valmistajan on fyysisesti estettävä niiden käyttö esimerkiksi hitsaamalla niiden päälle suojalevyt tai asentamalla vastaavat pysyvät rakenteet, jotka eivät ole irrotettavissa tavanomaisesti saatavilla olevin työkaluin ja

| ii) | P - (M + N × 68) > N × 68
  jossa
  P = suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa kg:ina
  M = massa ajokunnossa kg:ina
  N = istumapaikkojen määrä kuljettajaa lukuun ottamatta |
| --- | --- |

ii)

P - (M + N × 68) > N × 68

jossa

P = suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa kg:ina

M = massa ajokunnossa kg:ina

N = istumapaikkojen määrä kuljettajaa lukuun ottamatta

ajoneuvoa ei katsota M1-luokan ajoneuvoksi.

| 2. | M2- tai M3-luokan moottoriajoneuvot
  I-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)
  CA Yksikerroksinen
  CB Kaksikerroksinen
  CC Nivelöity yksikerroksinen
  CD Nivelöity kaksikerroksinen
  CE Matalalattiainen yksikerroksinen
  CF Matalalattiainen kaksikerroksinen
  CG Nivelöity matalalattiainen yksikerroksinen
  CH Nivelöity matalalattiainen kaksikerroksinen
  II-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)
  CI Yksikerroksinen
  CJ Kaksikerroksinen
  CK Nivelöity yksikerroksinen
  CL Nivelöity kaksikerroksinen
  CM Matalalattiainen yksikerroksinen
  CN Matalalattiainen kaksikerroksinen
  CO Nivelöity matalalattiainen yksikerroksinen
  CP Nivelöity matalalattiainen kaksikerroksinen
  III-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)
  CQ Yksikerroksinen
  CR Kaksikerroksinen
  CS Nivelöity yksikerroksinen
  CT Nivelöity kaksikerroksinen
  A-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)
  CU Yksikerroksinen
  CV Matalalattiainen yksikerroksinen
  B-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)
  CW Yksikerroksinen |
| --- | --- |

2.

M2- tai M3-luokan moottoriajoneuvot

I-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)

CA Yksikerroksinen

CB Kaksikerroksinen

CC Nivelöity yksikerroksinen

CD Nivelöity kaksikerroksinen

CE Matalalattiainen yksikerroksinen

CF Matalalattiainen kaksikerroksinen

CG Nivelöity matalalattiainen yksikerroksinen

CH Nivelöity matalalattiainen kaksikerroksinen

II-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)

CI Yksikerroksinen

CJ Kaksikerroksinen

CK Nivelöity yksikerroksinen

CL Nivelöity kaksikerroksinen

CM Matalalattiainen yksikerroksinen

CN Matalalattiainen kaksikerroksinen

CO Nivelöity matalalattiainen yksikerroksinen

CP Nivelöity matalalattiainen kaksikerroksinen

III-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)

CQ Yksikerroksinen

CR Kaksikerroksinen

CS Nivelöity yksikerroksinen

CT Nivelöity kaksikerroksinen

A-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)

CU Yksikerroksinen

CV Matalalattiainen yksikerroksinen

B-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi 2001/85/EY ”linja-autot”)

CW Yksikerroksinen

| 3. | N-luokan moottoriajoneuvot







  BA | Avolavakuorma-auto | Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.1 kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| BB | Umpikorinen tavarankuljetukseen tarkoitettu auto | Kuorma-auto, jonka ohjaamo yhdistyy koriin |
| BC | Puoliperävaunun vetoauto | Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.1 kohta |
| BD | Perävaunun vetoajoneuvo (perävaunun vetoauto) | Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.1 kohta |

3.

N-luokan moottoriajoneuvot

BA

Avolavakuorma-auto

Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.1 kohta

BB

Umpikorinen tavarankuljetukseen tarkoitettu auto

Kuorma-auto, jonka ohjaamo yhdistyy koriin

BC

Puoliperävaunun vetoauto

Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.1 kohta

BD

Perävaunun vetoajoneuvo (perävaunun vetoauto)

Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.1 kohta

| — | Kuitenkin jos määritelmän BB mukaisessa ajoneuvossa, jonka suurin teknisesti sallittu massa on enintään 3 500 kg






  — | on enemmän kuin kuusi istumapaikkaa kuljettajaa lukuun ottamatta
  tai |
| --- | --- | --- |

—

Kuitenkin jos määritelmän BB mukaisessa ajoneuvossa, jonka suurin teknisesti sallittu massa on enintään 3 500 kg

—

on enemmän kuin kuusi istumapaikkaa kuljettajaa lukuun ottamatta

tai

| — | ajoneuvo täyttää seuraavat vaatimukset:






  i) | stumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on enintään kuusija
  ja |
| --- | --- | --- |

—

ajoneuvo täyttää seuraavat vaatimukset:

i)

stumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on enintään kuusija

ja

| ii) | P - (M + N × 68) ≤ N × 68 |
| --- | --- |

ii)

P - (M + N × 68) ≤ N × 68

ajoneuvoa ei katsota N-luokan ajoneuvoksi.

| — | Kuitenkin jos määritelmän BA, BB (kun suurin teknisesti sallittu massa on yli 3 500 kg), BC tai BD mukainen ajoneuvo täyttää ainakin yhden seuraavista vaatimuksista:






  i) | istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on yli kahdeksan
  tai |
| --- | --- | --- |

—

Kuitenkin jos määritelmän BA, BB (kun suurin teknisesti sallittu massa on yli 3 500 kg), BC tai BD mukainen ajoneuvo täyttää ainakin yhden seuraavista vaatimuksista:

i)

istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on yli kahdeksan

tai

| ii) | P - (M + N × 68) ≤ N × 68 |
| --- | --- |

ii)

P - (M + N × 68) ≤ N × 68

ajoneuvoa ei katsota N-luokan ajoneuvoksi.

”Istumapaikkojen” sekä P-, M- ja N-luokkien määritelmät, ks. tämän liitteen C osan 1 kohta.

| 4. | O-luokan ajoneuvot







  DA | Puoliperävaunu | Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.2 kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| DB | Varsinainen perävaunu | Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.2.3 kohta |
| DC | Keskiakseliperävaunu | Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.2.4 kohta |

4.

O-luokan ajoneuvot

DA

Puoliperävaunu

Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.1.2 kohta

DB

Varsinainen perävaunu

Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.2.3 kohta

DC

Keskiakseliperävaunu

Ks. tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista annetun direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 2.2.4 kohta

| 5. | Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot







  SA | Matkailuauto | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.1 kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| SB | Panssariajoneuvo | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.2 kohta) |
| SC | Ambulanssi | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.3 kohta) |
| SD | Ruumisauto | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.4 kohta) |
| SE | Matkailuperävaunu | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.5 kohta) |
| SF | Ajoneuvonosturi | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.6 kohta) |
| SG | Muut erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot | (Ks. liitteessä II olevan A osan 5.7 kohta) |

5.

Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot

SA

Matkailuauto

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.1 kohta)

SB

Panssariajoneuvo

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.2 kohta)

SC

Ambulanssi

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.3 kohta)

SD

Ruumisauto

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.4 kohta)

SE

Matkailuperävaunu

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.5 kohta)

SF

Ajoneuvonosturi

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.6 kohta)

SG

Muut erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot

(Ks. liitteessä II olevan A osan 5.7 kohta)

LIITE III

ILMOITUSLOMAKE AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN

(Selittävät huomautukset löytyvät liitteen I viimeiseltä sivulta.)

I OSA

Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

A:   M- ja N-luokka

| 0. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

0.

YLEISTÄ

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi

| 0.2.1. | Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ...

| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b) |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b)

| 0.3.1. | Näiden merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Näiden merkintöjen sijainti: ...

| 0.4. | Ajoneuvoluokka (c): ... |
| --- | --- |

0.4.

Ajoneuvoluokka (c): ...

| 0.4.1. | Niiden vaarallisten aineiden mukainen luokittelu (mukaiset luokittelut), joita ajoneuvo on tarkoitettu kuljettamaan: ... |
| --- | --- |

0.4.1.

Niiden vaarallisten aineiden mukainen luokittelu (mukaiset luokittelut), joita ajoneuvo on tarkoitettu kuljettamaan: ...

| 0.5. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 0.8. | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ... |
| --- | --- |

0.8.

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ...

| 1. | AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET |
| --- | --- |

1.

AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

| 1.1. | Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: ... |
| --- | --- |

1.1.

Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: ...

| 1.3. | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.3.

Akseleiden ja pyörien lukumäärä: ...

| 1.3.2. | Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: ... |
| --- | --- |

1.3.2.

Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: ...

| 1.3.3. | Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): ... |
| --- | --- |

1.3.3.

Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): ...

| 1.4. | Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): ... |
| --- | --- |

1.4.

Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): ...

| 1.6. | Moottorin sijainti ja järjestely: ... |
| --- | --- |

1.6.

Moottorin sijainti ja järjestely: ...

| 1.8. | Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea (1) |
| --- | --- |

1.8.

Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea (1)

| 1.8.1. | Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä |
| --- | --- |

1.8.1.

Ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voi ajaa oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä

| 2. | MASSAT JA MITAT (e) (kg:ina, mm:inä)
  (viitataan piirustukseen tarvittaessa) |
| --- | --- |

2.

MASSAT JA MITAT (e) (kg:ina, mm:inä)

(viitataan piirustukseen tarvittaessa)

| 2.1. | Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): ... |
| --- | --- |

2.1.

Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): ...

| 2.3.1. | Kunkin ohjaavan akselin raideväli (i): ... |
| --- | --- |

2.3.1.

Kunkin ohjaavan akselin raideväli (i): ...

| 2.3.2. | Kaikkien muiden akseleiden raideväli (i): ... |
| --- | --- |

2.3.2.

Kaikkien muiden akseleiden raideväli (i): ...

| 2.4. | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) |
| --- | --- |

2.4.

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat)

| 2.4.2. | Alustat, joissa on kori |
| --- | --- |

2.4.2.

Alustat, joissa on kori

| 2.4.2.1. | Pituus (j): ... |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Pituus (j): ...

| 2.4.2.1.1. | Kuormausalueen pituus: ... |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

Kuormausalueen pituus: ...

| 2.4.2.2. | Leveys (k): ... |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Leveys (k): ...

| 2.4.2.2.1. | Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ... |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ...

| 2.4.2.3. | Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ... |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

| 2.6. | Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ... |
| --- | --- |

2.6.

Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

| 2.6.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ... |
| --- | --- |

2.6.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

| 2.7. | Keskeneräisen ajoneuvon osalta valmistajan ilmoittama valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: ... |
| --- | --- |

2.7.

Keskeneräisen ajoneuvon osalta valmistajan ilmoittama valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: ...

| 2.8. | Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (*): ... |
| --- | --- |

2.8.

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (*): ...

| 2.8.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (*): ... |
| --- | --- |

2.8.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (*): ...

| 2.9. | Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ... |
| --- | --- |

2.9.

Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

| 2.10. | Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ... |
| --- | --- |

2.10.

Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

| 2.11. | Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa: |
| --- | --- |

2.11.

Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa:

| 2.11.1. | Varsinainen perävaunu: ... |
| --- | --- |

2.11.1.

Varsinainen perävaunu: ...

| 2.11.2. | Puoliperävaunu: ... |
| --- | --- |

2.11.2.

Puoliperävaunu: ...

| 2.11.3. | Keskiakseliperävaunu: ... |
| --- | --- |

2.11.3.

Keskiakseliperävaunu: ...

| 2.11.4. | Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: ... |
| --- | --- |

2.11.4.

Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: ...

| 2.11.5. | Ajoneuvo soveltuu/ei sovellu (1) kuorman vetoon (direktiivin 77/389/ETY liitteessä II oleva 1.2. kohta) |
| --- | --- |

2.11.5.

Ajoneuvo soveltuu/ei sovellu (1) kuorman vetoon (direktiivin 77/389/ETY liitteessä II oleva 1.2. kohta)

| 2.11.6. | Jarruttoman perävaunun suurin massa: ... |
| --- | --- |

2.11.6.

Jarruttoman perävaunun suurin massa: ...

| 2.12. | Ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu pystysuora kuormitus/massa |
| --- | --- |

2.12.

Ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu pystysuora kuormitus/massa

| 2.12.1. | moottoriajoneuvossa: ... |
| --- | --- |

2.12.1.

moottoriajoneuvossa: ...

| 2.16. | Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä (valinnainen - jos arvot on annettu, ne on tarkistettava direktiivin 97/27/EY liitteessä IV olevien vaatimusten mukaisesti): |
| --- | --- |

2.16.

Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä (valinnainen - jos arvot on annettu, ne on tarkistettava direktiivin 97/27/EY liitteessä IV olevien vaatimusten mukaisesti):

| 2.16.1. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.1.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 2.16.2. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu niiden kytkentäkohtaan kohdistuva massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): |
| --- | --- |

2.16.2.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu niiden kytkentäkohtaan kohdistuva massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)):

| 2.16.3. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akseliryhmää kohti (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.3.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akseliryhmää kohti (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 2.16.4. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu hinattava massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.4.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu hinattava massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 2.16.5. | Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.5.

Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 3. | MOOTTORI (q) (Jos kyseessä on ajoneuvo, joka kulkee joko bensiinillä, dieselöljyllä jne. tai myös muun polttoaineen yhdistelmällä, kohdat toistetaan (+) |
| --- | --- |

3.

MOOTTORI (q) (Jos kyseessä on ajoneuvo, joka kulkee joko bensiinillä, dieselöljyllä jne. tai myös muun polttoaineen yhdistelmällä, kohdat toistetaan (+)

| 3.1. | Valmistaja: ... |
| --- | --- |

3.1.

Valmistaja: ...

| 3.1.1. | Valmistajan merkitsemä moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Valmistajan merkitsemä moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 3.2. | Polttomoottori |
| --- | --- |

3.2.

Polttomoottori

| 3.2.1.1. | Toimintaperiaate: otto/diesel, neli/kaksitahtinen (1) |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Toimintaperiaate: otto/diesel, neli/kaksitahtinen (1)

| 3.2.1.2. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 3.2.1.3. | Sylinteritilavuus (s): ... cm3 |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Sylinteritilavuus (s): ... cm3

| 3.2.1.6. | Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (2): ... rpm |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (2): ... rpm

| 3.2.1.8. | Suurin nettoteho (suurimmat nettotehot) (t): ... kW pyörintänopeudella ... rpm (valmistajan ilmoittama arvo) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Suurin nettoteho (suurimmat nettotehot) (t): ... kW pyörintänopeudella ... rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

| 3.2.1.9. | Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus: ... rpm |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörintänopeus: ... rpm

| 3.2.2. | Polttoaine: dieselöljy/bensiini/nestekaasu/maakaasu/etanoli ... (1) |
| --- | --- |

3.2.2.

Polttoaine: dieselöljy/bensiini/nestekaasu/maakaasu/etanoli ... (1)

| 3.2.2.1. | RON-luku, lyijyä sisältävä: ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

RON-luku, lyijyä sisältävä: ...

| 3.2.2.2. | RON-luku, lyijytön: ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

RON-luku, lyijytön: ...

| 3.2.4. | Polttoaineen syöttö |
| --- | --- |

3.2.4.

Polttoaineen syöttö

| 3.2.4.1. | Kaasuttimella (kaasuttimilla): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Kaasuttimella (kaasuttimilla): kyllä/ei (1)

| 3.2.4.2. | Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan dieselmoottorit): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan dieselmoottorit): kyllä/ei (1)

| 3.2.4.2.2. | Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1) |
| --- | --- |

3.2.4.2.2.

Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio (1)

| 3.2.4.3. | Polttoaineen suihkutuksella (ainoastaan ottomoottorit): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Polttoaineen suihkutuksella (ainoastaan ottomoottorit): kyllä/ei (1)

| 3.2.7. | Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1) |
| --- | --- |

3.2.7.

Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1)

| 3.2.8. | Imujärjestelmä |
| --- | --- |

3.2.8.

Imujärjestelmä

| 3.2.8.1. | Ahdin: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Ahdin: kyllä/ei (1)

| 3.2.12. | Ilman pilaantumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet |
| --- | --- |

3.2.12.

Ilman pilaantumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet

| 3.2.12.2. | Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa) |
| --- | --- |

3.2.12.2.

Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa)

| 3.2.12.2.1. | Katalysaattori: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.

Katalysaattori: kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.2. | Happianturi: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.2.

Happianturi: kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.3. | Ilman suihkutus: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.3.

Ilman suihkutus: kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.4. | Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.4.

Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.5. | Haihtumispäästöjen valvontajärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.5.

Haihtumispäästöjen valvontajärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.6. | Hiukkasloukku: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.6.

Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.7. | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.12.2.7.

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (1)

| 3.2.12.2.8. | Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): ... |
| --- | --- |

3.2.12.2.8.

Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): ...

| 3.2.13. | Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan dieselmoottorit): ... |
| --- | --- |

3.2.13.

Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan dieselmoottorit): ...

| 3.2.15. | Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.15.

Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 3.2.16. | Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.2.16.

Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

| 3.3. | Sähkömoottori |
| --- | --- |

3.3.

Sähkömoottori

| 3.3.1. | Tyyppi (käämitys, magnetointi): ... |
| --- | --- |

3.3.1.

Tyyppi (käämitys, magnetointi): ...

| 3.3.1.1. | Suurin teho tunnin ajan: ... kW |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Suurin teho tunnin ajan: ... kW

| 3.3.1.2. | Käyttöjännite: ... V |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Käyttöjännite: ... V

| 3.3.2. | Akku |
| --- | --- |

3.3.2.

Akku

| 3.3.2.4. | Sijainti: ... |
| --- | --- |

3.3.2.4.

Sijainti: ...

| 3.6.5. | Voiteluaineen lämpötila
  pienin: ... K
  suurin: ... K |
| --- | --- |

3.6.5.

Voiteluaineen lämpötila

pienin: ... K

suurin: ... K

| 4. | VOIMANSIIRTO (v) |
| --- | --- |

4.

VOIMANSIIRTO (v)

| 4.2. | Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): ... |
| --- | --- |

4.2.

Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): ...

| 4.5. | Vaihdelaatikko |
| --- | --- |

4.5.

Vaihdelaatikko

| 4.5.1. | Tyyppi (käsivalintainen/automaattinen/CVT (portaattomasti säätyvä vaihteisto)) (1) |
| --- | --- |

4.5.1.

Tyyppi (käsivalintainen/automaattinen/CVT (portaattomasti säätyvä vaihteisto)) (1)

| 4.6. | Välityssuhteet








  Vaihde | Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) | Vetopyörästön välityssuhde (välityssuhteet) vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde | Kokonaisvälityssuhteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suurin CVT:n (1) osalta
  1
  2
  3
  ...
  Pienin CVT:n (1) osalta | | | |
| Peruutusvaihde | | | |

4.6.

Välityssuhteet

Vaihde

Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet)

Vetopyörästön välityssuhde (välityssuhteet) vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde

Kokonaisvälityssuhteet

Suurin CVT:n (1) osalta

1

2

3

...

Pienin CVT:n (1) osalta

Peruutusvaihde

| 4.7. | Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h) (w): ... |
| --- | --- |

4.7.

Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h) (w): ...

| 5. | AKSELIT |
| --- | --- |

5.

AKSELIT

| 5.1. | Kuvaus kustakin akselista: ... |
| --- | --- |

5.1.

Kuvaus kustakin akselista: ...

| 5.2. | Merkki: ... |
| --- | --- |

5.2.

Merkki: ...

| 5.3. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

5.3.

Tyyppi: ...

| 5.4. | Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

5.4.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akselien) sijainti: ...

| 5.5. | Kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

5.5.

Kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

| 6. | PYÖRÄNTUENTA |
| --- | --- |

6.

PYÖRÄNTUENTA

| 6.2. | Pyöräntuennan tyyppi ja rakenne kunkin akselin tai pyörän osalta: ... |
| --- | --- |

6.2.

Pyöräntuennan tyyppi ja rakenne kunkin akselin tai pyörän osalta: ...

| 6.2.1. | Tasonsäätö: kyllä/ei/valinnainen (1) |
| --- | --- |

6.2.1.

Tasonsäätö: kyllä/ei/valinnainen (1)

| 6.2.3. | Vetoakseli(e)n ilmajousitus: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

6.2.3.

Vetoakseli(e)n ilmajousitus: kyllä/ei (1)

| 6.2.3.1. | Vetoakselin ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

6.2.3.1.

Vetoakselin ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (1)

| 6.2.3.2. | Ripustetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: ... |
| --- | --- |

6.2.3.2.

Ripustetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: ...

| 6.6.1. | Rengas/pyöräyhdistelmä(t) (ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja offset (offsetit)) |
| --- | --- |

6.6.1.

Rengas/pyöräyhdistelmä(t) (ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja offset (offsetit))

| 6.6.1.1. | Akselit |
| --- | --- |

6.6.1.1.

Akselit

| 6.6.1.1.1. | Akseli 1: ... |
| --- | --- |

6.6.1.1.1.

Akseli 1: ...

| 6.6.1.1.2. | Akseli 2: ...
  jne. |
| --- | --- |

6.6.1.1.2.

Akseli 2: ...

jne.

| 6.6.1.2. | Varapyörä, jos sellainen on: ... |
| --- | --- |

6.6.1.2.

Varapyörä, jos sellainen on: ...

| 6.6.2. | Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja |
| --- | --- |

6.6.2.

Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja

| 6.6.2.1. | Akseli 1: ... |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Akseli 1: ...

| 6.6.2.2. | Akseli 2: ...
  jne. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Akseli 2: ...

jne.

| 7. | OHJAUS |
| --- | --- |

7.

OHJAUS

| 7.2. | Ohjausvaihde ja hallintalaite |
| --- | --- |

7.2.

Ohjausvaihde ja hallintalaite

| 7.2.1. | Ohjausvaihteen tyyppi (määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Ohjausvaihteen tyyppi (määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ...

| 7.2.2. | Kytkentä pyöriin (myös muu kuin mekaaninen; määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ... |
| --- | --- |

7.2.2.

Kytkentä pyöriin (myös muu kuin mekaaninen; määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ...

| 7.2.3. | Tehostamistapa, jos sellainen on: ... |
| --- | --- |

7.2.3.

Tehostamistapa, jos sellainen on: ...

| 8. | JARRUT |
| --- | --- |

8.

JARRUT

| 8.5. | Lukkiutumattomat jarrut: kyllä/ei/valinnaiset (1) |
| --- | --- |

8.5.

Lukkiutumattomat jarrut: kyllä/ei/valinnaiset (1)

| 8.9. | Jarrujärjestelmien lyhyt kuvaus (direktiivin 71/320/ETY liitteen IX lisäyksen 1 liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisesti): ... |
| --- | --- |

8.9.

Jarrujärjestelmien lyhyt kuvaus (direktiivin 71/320/ETY liitteen IX lisäyksen 1 liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisesti): ...

| 8.11. | Yksityiskohtaiset tiedot lisäjarrujärjestelmän (lisäjarrujärjestelmien) tyyp(e)istä: ... |
| --- | --- |

8.11.

Yksityiskohtaiset tiedot lisäjarrujärjestelmän (lisäjarrujärjestelmien) tyyp(e)istä: ...

| 9. | KORI |
| --- | --- |

9.

KORI

| 9.1. | Korin tyyppi: ... |
| --- | --- |

9.1.

Korin tyyppi: ...

| 9.3. | Matkustajatilan ovet, lukot ja saranat |
| --- | --- |

9.3.

Matkustajatilan ovet, lukot ja saranat

| 9.3.1. | Ovien asettelu ja lukumäärä: ... |
| --- | --- |

9.3.1.

Ovien asettelu ja lukumäärä: ...

| 9.10. | Sisävarusteet |
| --- | --- |

9.10.

Sisävarusteet

| 9.10.3. | Istuimet |
| --- | --- |

9.10.3.

Istuimet

| 9.10.3.1. | Lukumäärä: ... |
| --- | --- |

9.10.3.1.

Lukumäärä: ...

| 9.10.3.2. | Sijainti ja järjestely: ... |
| --- | --- |

9.10.3.2.

Sijainti ja järjestely: ...

| 9.10.3.2.1. | Istumapaikkojen lukumäärä: ... |
| --- | --- |

9.10.3.2.1.

Istumapaikkojen lukumäärä: ...

| 9.10.3.2.2. | Sellainen istuin (sellaiset istuimet), joka (jotka) on suunniteltu käytettäväksi (käytettäviksi) ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on paikallaan: ... |
| --- | --- |

9.10.3.2.2.

Sellainen istuin (sellaiset istuimet), joka (jotka) on suunniteltu käytettäväksi (käytettäviksi) ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on paikallaan: ...

| 9.10.4.1. | Pääntukien tyyppi (tyypit): kiinteä/irrotettava/erillinen (1) |
| --- | --- |

9.10.4.1.

Pääntukien tyyppi (tyypit): kiinteä/irrotettava/erillinen (1)

| 9.10.4.2. | Tyyppihyväksyntänumero(t), jos sellainen (sellaisia) on: ... |
| --- | --- |

9.10.4.2.

Tyyppihyväksyntänumero(t), jos sellainen (sellaisia) on: ...

| 9.12.2. | Muiden turvajärjestelmien luonne ja sijainti (ilmoitettava kyllä/ei/valinnainen):
  (L = vasen puoli, R = oikea puoli, C = keskellä) | Ilmatyyny edessä | Ilmatyyny sivulla | Turvavyön esikiristyslaite |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen istuinrivi | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |
| Toinen istuinrivi (2) | | L | | | |
| C | | | |
| R | | | |

9.12.2.

Muiden turvajärjestelmien luonne ja sijainti (ilmoitettava kyllä/ei/valinnainen):

(L = vasen puoli, R = oikea puoli, C = keskellä)

Ilmatyyny edessä

Ilmatyyny sivulla

Turvavyön esikiristyslaite

Ensimmäinen istuinrivi

L

C

R

Toinen istuinrivi (2)

L

C

R

| 9.17. | Lakisääteiset kilvet (direktiivi 76/114/ETY) |
| --- | --- |

9.17.

Lakisääteiset kilvet (direktiivi 76/114/ETY)

| 9.17.1. | Valokuvat ja/tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sekä ajoneuvon valmistenumeron sijainnista: ... |
| --- | --- |

9.17.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sekä ajoneuvon valmistenumeron sijainnista: ...

| 9.17.4. | Valmistajan ilmoitus siitä, että direktiivin 76/114/ETY liitteessä II olevan 1.1.1 kohdan vaatimuksia noudatetaan |
| --- | --- |

9.17.4.

Valmistajan ilmoitus siitä, että direktiivin 76/114/ETY liitteessä II olevan 1.1.1 kohdan vaatimuksia noudatetaan

| 9.17.4.1. | Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys ISO:n standardi 3779 - 1983 5.3 kohdan vaatimusten täyttämiseksi on selvitettävä: ... |
| --- | --- |

9.17.4.1.

Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys ISO:n standardi 3779 - 1983 5.3 kohdan vaatimusten täyttämiseksi on selvitettävä: ...

| 9.17.4.2. | Jos toisen jakson merkkejä käytetään ISO:n standardi 3779 - 1983 5.4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, nämä merkit on esitettävä: ... |
| --- | --- |

9.17.4.2.

Jos toisen jakson merkkejä käytetään ISO:n standardi 3779 - 1983 5.4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, nämä merkit on esitettävä: ...

| 11. | VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT |
| --- | --- |

11.

VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT

| 11.1. | Asennetun tai asennettavan kytkentälaitteen (asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden) luokka ja tyyppi: ... |
| --- | --- |

11.1.

Asennetun tai asennettavan kytkentälaitteen (asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden) luokka ja tyyppi: ...

| 11.3. | Ohjeet vetokytkintyypin kiinnittämisestä ajoneuvoon ja valokuvat tai piirustukset valmistajan ilmoittamista ajoneuvossa olevista kiinnityskohdista; lisätiedot, jos vetokytkintyypin käyttö on rajoitettu ajoneuvotyypin tiettyihin variantteihin tai versioihin: ... |
| --- | --- |

11.3.

Ohjeet vetokytkintyypin kiinnittämisestä ajoneuvoon ja valokuvat tai piirustukset valmistajan ilmoittamista ajoneuvossa olevista kiinnityskohdista; lisätiedot, jos vetokytkintyypin käyttö on rajoitettu ajoneuvotyypin tiettyihin variantteihin tai versioihin: ...

| 11.4. | Tiedot erityisten vetokorvakkeiden tai asennuslevyjen asennuksesta: ... |
| --- | --- |

11.4.

Tiedot erityisten vetokorvakkeiden tai asennuslevyjen asennuksesta: ...

| 11.5. | EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ... |
| --- | --- |

11.5.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

| 13. | MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET |
| --- | --- |

13.

MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

| 13.1. | Ajoneuvon luokka (luokka I, luokka II, luokka III, luokka A, luokka B): |
| --- | --- |

13.1.

Ajoneuvon luokka (luokka I, luokka II, luokka III, luokka A, luokka B):

| 13.1.1. | Alustatyypit, joihin voidaan asentaa EY-tyyppihyväksytty kori (valmistaja(t) ja ajoneuvon tyypit): |
| --- | --- |

13.1.1.

Alustatyypit, joihin voidaan asentaa EY-tyyppihyväksytty kori (valmistaja(t) ja ajoneuvon tyypit):

| 13.3. | Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): |
| --- | --- |

13.3.

Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat):

| 13.3.1. | Kokonaismäärä (N): |
| --- | --- |

13.3.1.

Kokonaismäärä (N):

| 13.3.2. | Yläkerros (Na) (1): |
| --- | --- |

13.3.2.

Yläkerros (Na) (1):

| 13.3.3. | Alakerros (Nb) (1): |
| --- | --- |

13.3.3.

Alakerros (Nb) (1):

| 13.4. | (Istuvien) matkustajien lukumäärä |
| --- | --- |

13.4.

(Istuvien) matkustajien lukumäärä

| 13.4.1. | Kokonaismäärä (A): |
| --- | --- |

13.4.1.

Kokonaismäärä (A):

| 13.4.2. | Yläkerros (Aa) (1): |
| --- | --- |

13.4.2.

Yläkerros (Aa) (1):

| 13.4.3. | Alakerros (Ab) (1): |
| --- | --- |

13.4.3.

Alakerros (Ab) (1):

B:   O-luokka

| 0. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

0.

YLEISTÄ

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi: ...

| 0.2.1. | Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ...

| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): ... |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): ...

| 0.3.1. | Näiden merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Näiden merkintöjen sijainti: ...

| 0.4. | Ajoneuvoluokka (c): ... |
| --- | --- |

0.4.

Ajoneuvoluokka (c): ...

| 0.4.1. | Niiden vaarallisten aineiden mukainen luokittelu (mukaiset luokittelut), joita ajoneuvo on tarkoitettu kuljettamaan: ... |
| --- | --- |

0.4.1.

Niiden vaarallisten aineiden mukainen luokittelu (mukaiset luokittelut), joita ajoneuvo on tarkoitettu kuljettamaan: ...

| 0.5. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 0.8. | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ... |
| --- | --- |

0.8.

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ...

| 1. | AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET |
| --- | --- |

1.

AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

| 1.1. | Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: ... |
| --- | --- |

1.1.

Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: ...

| 1.3. | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.3.

Akseleiden ja pyörien lukumäärä: ...

| 1.3.2. | Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: ... |
| --- | --- |

1.3.2.

Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: ...

| 1.4. | Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): ... |
| --- | --- |

1.4.

Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): ...

| 2. | MASSAT JA MITAT (e) (kg:ina, mm:inä)
  (viitataan piirustukseen tarvittaessa) |
| --- | --- |

2.

MASSAT JA MITAT (e) (kg:ina, mm:inä)

(viitataan piirustukseen tarvittaessa)

| 2.1. | Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): ... |
| --- | --- |

2.1.

Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): ...

| 2.3.1. | Kunkin ohjaavan akselin raideväli (i): ... |
| --- | --- |

2.3.1.

Kunkin ohjaavan akselin raideväli (i): ...

| 2.3.2. | Kaikkien muiden akseleiden raideväli (i): ... |
| --- | --- |

2.3.2.

Kaikkien muiden akseleiden raideväli (i): ...

| 2.4. | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) |
| --- | --- |

2.4.

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat)

| 2.4.2. | Alustat, joissa on kori |
| --- | --- |

2.4.2.

Alustat, joissa on kori

| 2.4.2.1. | Pituus (j): ... |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Pituus (j): ...

| 2.4.2.1.1. | Kuormausalueen pituus: ... |
| --- | --- |

2.4.2.1.1.

Kuormausalueen pituus: ...

| 2.4.2.2. | Leveys (k): ... |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Leveys (k): ...

| 2.4.2.2.1. | Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ... |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ...

| 2.4.2.3. | Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ... |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

| 2.6. | Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ... |
| --- | --- |

2.6.

Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin M1-luokkaan kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

| 2.6.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ... |
| --- | --- |

2.6.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

| 2.7. | Keskeneräisen ajoneuvon osalta valmistajan ilmoittama valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: ... |
| --- | --- |

2.7.

Keskeneräisen ajoneuvon osalta valmistajan ilmoittama valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: ...

| 2.8. | Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (*): ... |
| --- | --- |

2.8.

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (*): ...

| 2.8.1. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (*): ... |
| --- | --- |

2.8.1.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (*): ...

| 2.9. | Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ... |
| --- | --- |

2.9.

Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

| 2.10. | Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ... |
| --- | --- |

2.10.

Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

| 2.12. | Ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu pystysuora kuormitus/massa |
| --- | --- |

2.12.

Ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu pystysuora kuormitus/massa

| 2.12.2. | puoliperävaunussa tai keskiakseliperävaunussa: ... |
| --- | --- |

2.12.2.

puoliperävaunussa tai keskiakseliperävaunussa: ...

| 2.16. | Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä (valinnainen - jos arvot on annettu, ne on tarkistettava direktiivin 97/27/EY liitteessä IV olevien vaatimusten mukaisesti): |
| --- | --- |

2.16.

Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä (valinnainen - jos arvot on annettu, ne on tarkistettava direktiivin 97/27/EY liitteessä IV olevien vaatimusten mukaisesti):

| 2.16.1. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.1.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 2.16.2. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu niiden kytkentäkohtaan kohdistuva massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): |
| --- | --- |

2.16.2.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu niiden kytkentäkohtaan kohdistuva massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)):

| 2.16.3. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akseliryhmää kohti (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.3.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akseliryhmää kohti (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 2.16.4. | Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu hinattava massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.4.

Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu hinattava massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 2.16.5. | Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ... |
| --- | --- |

2.16.5.

Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa (eri arvot mahdollisia erilaisissa teknisissä vaihtoehdoissa (#)): ...

| 5. | AKSELIT |
| --- | --- |

5.

AKSELIT

| 5.1. | Kuvaus kustakin akselista: ... |
| --- | --- |

5.1.

Kuvaus kustakin akselista: ...

| 5.2. | Merkki: ... |
| --- | --- |

5.2.

Merkki: ...

| 5.3. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

5.3.

Tyyppi: ...

| 5.4. | Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

5.4.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akselien) sijainti: ...

| 5.5. | Kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

5.5.

Kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

| 6. | PYÖRÄNTUENTA |
| --- | --- |

6.

PYÖRÄNTUENTA

| 6.2. | Pyöräntuennan tyyppi ja rakenne kunkin akselin tai pyörän osalta: ... |
| --- | --- |

6.2.

Pyöräntuennan tyyppi ja rakenne kunkin akselin tai pyörän osalta: ...

| 6.2.1. | Tasonsäätö: kyllä/ei/valinnainen (1) |
| --- | --- |

6.2.1.

Tasonsäätö: kyllä/ei/valinnainen (1)

| 6.6.1. | Rengas/pyöräyhdistelmät(t) (ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja offset (offsetit)) |
| --- | --- |

6.6.1.

Rengas/pyöräyhdistelmät(t) (ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja offset (offsetit))

| 6.6.1.1. | Akselit |
| --- | --- |

6.6.1.1.

Akselit

| 6.6.1.1.1. | Akseli 1: ... |
| --- | --- |

6.6.1.1.1.

Akseli 1: ...

| 6.6.1.1.2. | Akseli 2: ...
  jne. |
| --- | --- |

6.6.1.1.2.

Akseli 2: ...

jne.

| 6.6.1.2. | Varapyörä, jos sellainen on: ... |
| --- | --- |

6.6.1.2.

Varapyörä, jos sellainen on: ...

| 6.6.2. | Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja |
| --- | --- |

6.6.2.

Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja

| 6.6.2.1. | Akseli 1: ... |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Akseli 1: ...

| 6.6.2.2. | Akseli 2: ...
  jne. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Akseli 2: ...

jne.

| 7. | OHJAUS |
| --- | --- |

7.

OHJAUS

| 7.2. | Ohjausvaihde ja hallintalaite |
| --- | --- |

7.2.

Ohjausvaihde ja hallintalaite

| 7.2.1. | Ohjausvaihteen tyyppi (määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Ohjausvaihteen tyyppi (määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ...

| 7.2.2. | Kytkentä pyöriin (myös muu kuin mekaaninen; määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ... |
| --- | --- |

7.2.2.

Kytkentä pyöriin (myös muu kuin mekaaninen; määritellään tarvittaessa etu- ja taka-akselin ohjauksen osalta): ...

| 7.2.3. | Tehostamistapa, jos sellainen on: |
| --- | --- |

7.2.3.

Tehostamistapa, jos sellainen on:

| 8. | JARRUT |
| --- | --- |

8.

JARRUT

| 8.5. | Lukkiutumattomat jarrut: kyllä/ei/valinnaiset (1) |
| --- | --- |

8.5.

Lukkiutumattomat jarrut: kyllä/ei/valinnaiset (1)

| 8.9. | Lyhyt kuvaus jarrulaitteista (direktiivin 71/320/ETY liitteen IX lisäyksen 1 liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisesti): ... |
| --- | --- |

8.9.

Lyhyt kuvaus jarrulaitteista (direktiivin 71/320/ETY liitteen IX lisäyksen 1 liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisesti): ...

| 9. | KORI |
| --- | --- |

9.

KORI

| 9.1. | Korin tyyppi: ... |
| --- | --- |

9.1.

Korin tyyppi: ...

| 9.17. | Lakisääteiset kilvet (direktiivi 76/114/ETY) |
| --- | --- |

9.17.

Lakisääteiset kilvet (direktiivi 76/114/ETY)

| 9.17.1. | Valokuvat ja/tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sekä ajoneuvon valmistenumeron sijainnista: |
| --- | --- |

9.17.1.

Valokuvat ja/tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sekä ajoneuvon valmistenumeron sijainnista:

| 9.17.4. | Valmistajan ilmoitus siitä, että direktiivin 76/114/ETY liitteessä II olevan 1.1.1 kohdan vaatimuksia noudatetaan |
| --- | --- |

9.17.4.

Valmistajan ilmoitus siitä, että direktiivin 76/114/ETY liitteessä II olevan 1.1.1 kohdan vaatimuksia noudatetaan

| 9.17.4.1. | Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys ISO:n standardi 3779 - 1983 5.3 kohdan vaatimusten täyttämiseksi on selvitettävä: |
| --- | --- |

9.17.4.1.

Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys ISO:n standardi 3779 - 1983 5.3 kohdan vaatimusten täyttämiseksi on selvitettävä:

| 9.17.4.2. | Jos toisen jakson merkkejä käytetään ISO:n standardi 3779 - 1983 5.4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, nämä merkit on esitettävä: |
| --- | --- |

9.17.4.2.

Jos toisen jakson merkkejä käytetään ISO:n standardi 3779 - 1983 5.4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, nämä merkit on esitettävä:

| 11. | VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT |
| --- | --- |

11.

VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT

| 11.1. | Asennetun tai asennettavan kytkentälaitteen (asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden) luokka ja tyyppi: ... |
| --- | --- |

11.1.

Asennetun tai asennettavan kytkentälaitteen (asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden) luokka ja tyyppi: ...

| 11.5. | EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ... |
| --- | --- |

11.5.

EY-tyyppihyväksyntänumero(t): ...

II OSA

Taulukko, josta käyvät ilmi ajoneuvon eri versioissa sallitut yhdistelmät niiden I osan kohtien osalta, joissa voidaan antaa useampi kuin yksi tieto. Kyseisten kohtien kukin tieto on varustettava tunnuskirjaimella, jolla osoitetaan seuraavassa taulukossa, mitä tietyn kohdan tietoa (tai tietoja) sovelletaan tiettyyn versioon.

Jokaista tyypin varianttia varten on laadittava erillinen taulukko.

Tiedot, joiden yhdistelmiä samassa variantissa ei ole rajoitettu, merkitään sarakkeeseen ”kaikki”.

| Kohdan nro | Kaikki | Versio 1 | Versio 2 | jne. | Version nro |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Kohdan nro

Kaikki

Versio 1

Versio 2

jne.

Version nro

Nämä tiedot voidaan esittää myös muunlaisessa muodossa tai asettelussa, jos alkuperäinen tarkoitus toteutuu.

Kullekin variantille ja versiolle on annettava numeerinen tai aakkosnumeerinen tunnus, joka on merkittävä myös asianomaisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistukseen (liite IX).

Valmistajan on annettava erityistunnus liitteen XI tai 19 artiklan mukaiselle variantille (mukaisille varianteille).

III OSA

Erillisdirektiiveihin perustuvat EY-tyyppihyväksyntänumerot

Seuraavassa taulukossa vaaditut tiedot on annettava ajoneuvoon sovellettavien erillisdirektiivien kohteista (***) (liite IV tai liite XI). (Kunkin kohteen osalta on ilmoitettava kaikki asiaa koskevat hyväksynnät.)

| Kohde | EY-tyyppihyväksyntänumero | EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt jäsenvaltio (3) | Laajentamisen päivämäärä | Variantti (variantit)/Versio (versiot) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Kohde

EY-tyyppihyväksyntänumero

EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt jäsenvaltio (3)

Laajentamisen päivämäärä

Variantti (variantit)/Versio (versiot)

Allekirjoitus: ...

Asema yhtiössä: ...

Päivämäärä: ...

---

(1)  Portaattomasti säätyvä vaihteisto

(2)  Taulukkoa voidaan laajentaa tarvittaessa niiden ajoneuvojen osalta, joissa on enemmän kuin kaksi istuinriviä tai joissa on ajoneuvon leveyssuunnassa enemmän kuin kolme istuinta.

(3)

| (+) | Ilmoitetaan, jos ei käy ilmi EY-tyyppihyväksyntänumerosta. |
| --- | --- |

(+)

Ilmoitetaan, jos ei käy ilmi EY-tyyppihyväksyntänumerosta.

LIITE IV

LUETTELO AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN TÄYTETTÄVISTÄ VAATIMUKSISTA

I OSA

Luettelo erillisdirektiiveistä

(Soveltuvin osin, ottaen huomioon kunkin jäljempänä luetellun erillisdirektiivin soveltamisala sekä niihin tehdyt viimeisimmät muutokset)

| Kohde | Direktiivin numero | EY:n virallisen lehden viite | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. Melutasot | 70/157/ETY | L 42, 23.2.1970, s. 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2. Päästöt | 70/220/ETY | L 76, 6.4.1970, s. 1 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 3. | Polttoneste-säiliöt/alleajosuojat takana |

Kohde

Direktiivin numero

EY:n virallisen lehden viite

Sovellettavuus

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1. Melutasot

70/157/ETY

L 42, 23.2.1970, s. 16

X

X

X

X

X

X

2. Päästöt

70/220/ETY

L 76, 6.4.1970, s. 1

X

X

X

X

X

X

3.

Polttoneste-säiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

L 76, 6.4.1970, s. 23

X

(5)

X

(5)

X

(5)

X

(5)

X

(5)

X

(5)

X

X

X

X

| 4. | Takarekisterikilven tila |
| --- | --- |

4.

Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

L 76, 6.4.1970, s. 25

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 5. | Ohjauslaite |
| --- | --- |

5.

Ohjauslaite

70/311/ETY

L 133, 18.6.1970, s. 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 6. | Ovien lukot ja saranat |
| --- | --- |

6.

Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

L 176, 10.8.1970, s. 5

X

X

X

X

7. Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

L 176, 10.8.1970, s. 12

X

X

X

X

X

X

8. Näkyvyys taakse

71/127/ETY

L 68, 22.3.1971, s. 1

X

X

X

X

X

X

9. Jarrutus

71/320/ETY

L 202, 6.9.1971, s. 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 10. | Radiohäiriöiden vaimennus |
| --- | --- |

10.

Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

L 152, 6.7.1972, s. 15

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

11. Dieselin savutus

72/306/ETY

L 190, 20.8.1972, s. 1

X

X

X

X

X

X

| 12. | Sisävarusteet |
| --- | --- |

12.

Sisävarusteet

74/60/ETY

L 38, 11.2.1974, s. 2

X

13. Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

L 38, 11.2.1974, s. 22

X

X

X

X

X

X

| 14. | Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä |
| --- | --- |

14.

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

74/297/ETY

L 165, 20.6.1974, s. 16

X

15. Istuinten lujuus

74/408/ETY

L 221, 12.8.1974, s. 1

X

X

X

X

X

X

16. Ulkonevat osat

74/483/ETY

L 256, 2.10.1974, s. 4

X

| 17. | Nopeus-mittari ja peruutusvaihde |
| --- | --- |

17.

Nopeus-mittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

L 196, 26.7.1975, s. 1

X

X

X

X

X

X

| 18. | Lakisääteiset kilvet |
| --- | --- |

18.

Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

L 24, 30.1.1976, s. 1

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 19. | Turvavöiden kiinnityspisteet |
| --- | --- |

19.

Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

L 24, 30.1.1976, s. 6

X

X

X

X

X

X

20. Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 1

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21. Heijastimet

76/757/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 32

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 22. | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet |
| --- | --- |

22.

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet

76/758/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 54

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 23. | Suuntavalaisimet |
| --- | --- |

23.

Suuntavalaisimet

76/759/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 71

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 24. | Takarekisterikilven valaisimet |
| --- | --- |

24.

Takarekisterikilven valaisimet

76/760/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 85

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 25. | Ajovalaisimet (myös polttimot) |
| --- | --- |

25.

Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 96

X

X

X

X

X

X

| 26. | Etusumuvalaisimet |
| --- | --- |

26.

Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 122

X

X

X

X

X

X

| 27. | Vetokoukku |
| --- | --- |

27.

Vetokoukku

77/389/ETY

L 145, 13.6.1977, s. 41

X

X

X

X

X

X

| 28. | Takasumuvalaisimet |
| --- | --- |

28.

Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 60

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 29. | Peruutusvalaisimet |
| --- | --- |

29.

Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 72

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 30. | Pysäköintivalaisimet |
| --- | --- |

30.

Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 83

X

X

X

X

X

X

31. Turvavyöt

77/541/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 95

X

X

X

X

X

X

| 32. | Näkyvyys eteen |
| --- | --- |

32.

Näkyvyys eteen

77/649/ETY

L 267, 19.10.1977, s. 1

X

| 33. | Hallintalaitteiden merkinnät |
| --- | --- |

33.

Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

L 81, 28.3.1978, s. 3

X

X

X

X

X

X

| 34. | Huurteen-/sumunpoistolaitteet |
| --- | --- |

34.

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

L 81, 28.3.1978, s. 27

X

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

| 35. | Pesimet/pyyhkimet |
| --- | --- |

35.

Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

L 81, 28.3.1978, s. 49

X

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

| 36. | Lämmitysjärjestelmät |
| --- | --- |

36.

Lämmitysjärjestelmät

2001/56/EY

L 292, 9.11.2001, s. 21

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 37. | Pyörien roiskesuojat |
| --- | --- |

37.

Pyörien roiskesuojat

78/549/ETY

L 168, 26.6.1978, s. 45

X

38. Pääntuet

78/932/ETY

L 325, 20.11.1978, s. 1

X

| 39. | CO2-päästöt/polttoaineen kulutus |
| --- | --- |

39.

CO2-päästöt/polttoaineen kulutus

80/1268/ETY

L 375, 31.12.1980, s. 36

X

40. Moottorin teho

80/1269/ETY

L 375, 31.12.1980, s. 46

X

X

X

X

X

X

41. Dieselpäästöt

88/77/ETY

L 36, 9.2.1988, s. 33

X

X

X

X

X

X

42. Sivusuojat

89/297/ETY

L 124, 5.5.1989, s. 1

X

X

X

X

| 43. | Roiskeenestojärjestelmät |
| --- | --- |

43.

Roiskeenestojärjestelmät

91/226/ETY

L 103, 23.4.1991, s. 5

X

X

X

X

| 44. | Massat ja mitat (henkilöautot) |
| --- | --- |

44.

Massat ja mitat (henkilöautot)

92/21/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 1

X

45. Turvalasit

92/22/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 11

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46. Renkaat

92/23/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 95

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

47. Nopeudenrajoittimet

92/24/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 154

X

X

X

| 48. | Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot) |
| --- | --- |

48.

Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot)

97/27/EY

L 233, 28.8.1997, s. 1

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 49. | Ohjaamon ulkonevat osat |
| --- | --- |

49.

Ohjaamon ulkonevat osat

92/114/ETY

L 409, 31.12.1992, s. 17

X

X

X

50. Kytkentälaitteet

94/20/EY

L 195, 29.7.1994, s. 1

X

(3)

X

(3)

X

(3)

X

(3)

X

(3)

X

(3)

X

X

X

X

51. Paloturvallisuus

95/28/EY

L 281, 23.11.1995, s. 1

X

52. Linja-autot

2001/85/EY

L 42, 13.2.2002, s. 1

X

X

53. Etutörmäys

96/79/EY

L 18, 21.1.1997, s. 7

X

54. Sivutörmäys

96/27/EY

L 169, 8.7.1996, s. 1

X

X

55.

| 56. | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot |
| --- | --- |

56.

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

98/91/EY

L 11, 16.1.1999, s. 25

X

(4)

X

(4)

X

(4)

X

(4)

X

(4)

X

(4)

X

(4)

| 57. | Alleajosuoja edessä |
| --- | --- |

57.

Alleajosuoja edessä

2000/40/EY

L 203, 10.8.2000, s. 9

X

X

| X | Direktiivi sovellettavissa. |
| --- | --- |

X

Direktiivi sovellettavissa.

Lisäys

Luettelo EY-tyyppihyväksynnän vaatimuksista M1-luokkaan kuuluville, pieninä sarjoina valmistettavillle ajoneuvoille

(Soveltuvin osin, ottaen huomioon kuhunkin jäljempänä lueteltuun erillisdirektiiviin tehdyt viimeisimmät muutokset)

| | Kohde | Direktiivin numero | EY:n virallisen lehden viite | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melutaso | 70/157/ETY | L 42, 23.2.1970, s. 16 | A |
| 2 | Päästöt | 70/220/ETY | L 76, 6.4.1970, s. 1 | A |
| 3 | Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | 70/221/ETY | L 76, 6.4.1970, s. 23 | B |
| 4 | Takarekisterikilven tila | 70/222/ETY | L 76, 6.4.1970, s. 25 | B |
| 5 | Ohjauslaite | 70/311/ETY | L 133, 18.6.1970, s. 10 | C |
| 6 | Ovien lukot ja saranat | 70/387/ETY | L 176, 10.8.1970, s. 5 | C |
| 7 | Äänimerkinantolaite | 70/388/ETY | L 176, 10.8.1970, s. 12 | B |
| 8 | Näkyvyys taakse | 71/127/ETY | L 68, 22.3.1971, s. 1 | X (7)

  B (9) |
| 9 | Jarrutus | 71/320/ETY | L 202, 6.9.1971, s. 37 | A |
| 10 | Radiohäiriöiden vaimennus | 72/245/ETY | L 152, 6.7.1972, s. 15 | A (6)

  C (8) |
| 11 | Dieselin savutus | 72/306/ETY | L 190, 20.8.1972, s. 1 | A |
| 12 | Sisävarusteet | 74/60/ETY | L 38, 11.2.1974, s. 2 | C |
| 13 | Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | 74/61/ETY | L 38, 11.2.1974, s. 22 | A |
| 14 | Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | 74/297/ETY | L 165, 20.6.1974, s. 16 | C |
| 15 | Istuinten lujuus | 74/408/ETY | L 221, 12.8.1974, s. 1 | C |
| 16 | Ulkonevat osat | 74/483/ETY | L 266, 2.10.1974, s. 4 | C |
| 17 | Nopeusmittari ja peruutusvaihde | 75/443/ETY | L 196, 26.7.1975, s. 1 | B |
| 18 | Lakisääteiset kilvet | 76/114/ETY | L 24, 30.1.1976, s. 1 | B |
| 19 | Turvavöiden kiinnityspisteet | 76/115/ETY | L 24, 30.1.1976, s. 6 | B |
| 20 | Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 76/756/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 1 | B |
| 21 | Heijastimet | 76/757/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 32 | X |
| 22 | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet | 76/758/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 54 | X |
| 23 | Suuntavalaisimet | 76/759/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 71 | X |
| 24 | Takarekisterikilven valaisimet | 76/760/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 85 | X |
| 25 | Ajovalaisimet (myös polttimot) | 76/761/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 96 | X |
| 26 | Etusumuvalaisimet | 76/762/ETY | L 262, 27.9.1976, s. 122 | X |
| 27 | Vetokoukku | 77/389/ETY | L 145, 13.6.1977, s. 41 | B |
| 28 | Takasumuvalaisimet | 77/538/ETY | L 220, 29.8.1977, s. 60 | X |
| 29 | Peruutusvalaisimet | 77/539/ETY | L 220, 29.8.1977, s. 72 | X |
| 30 | Pysäköintivalaisimet | 77/540/ETY | L 220, 29.8.1977, s. 83 | X |
| 31 | Turvavyöt | 77/541/ETY | L 220, 29.8.1977, s. 95 | A (7)

  B (9) |
| 32 | Näkyvyys eteen | 77/649/ETY | L 267, 19.10.1977, s. 1 | A |
| 33 | Hallintalaitteiden merkinnät | 78/316/ETY | L 81, 28.3.1978, s. 3 | X |
| 34 | Huurteen-/sumunpoistolaitteet | 78/317/ETY | L 81, 28.3.1978, s. 27 | C |
| 35 | Pesimet/pyyhkimet | 78/318/ETY | L 81, 28.3.1978, s. 49 | C |
| 36 | Lämmitysjärjestelmät | 2001/56/EY | L 292, 9.11.2001, s. 21 | C |
| 37 | Pyörien roiskesuojat | 78/549/ETY | L 168, 26.6.1978, s. 45 | B |
| 38 | Pääntuet | 78/932/ETY | L 325, 20.11.1978, s. 1 | C |
| 39 | Polttoaineen kulutus | 80/1268/ETY | L 375, 31.12.1980, s. 36 | A |
| 40 | Moottorin teho | 80/1269/ETY | L 375, 31.12.1980, s. 46 | C |
| 41 | Dieselpäästöt | 88/77/ETY | L 36, 9.2.1988, s. 33 | A |
| 44 | Massat ja mitat (henkilöautot) | 92/21/ETY | L 129, 14.5.1992, s. 1 | C |
| 45 | Turvalasit | 92/22/ETY | L 129, 14.5.1992, s. 11 | X (7)

  B (9) |
| 46 | Renkaat | 92/23/ETY | L 129, 14.5.1992, s. 95 | X (7)

  B (9) |
| 50 | Kytkentälaitteet | 94/20/EY | L 195, 29.7.1994, s. 1 | X |
| 53 | Etutörmäys | 96/79/EY | L 18, 21.1.1997, s. 7 | N/A |
| 54 | Sivutörmäys | 96/27/EY | L 169, 8.7.1996, s. 1 | N/A |

Kohde

Direktiivin numero

EY:n virallisen lehden viite

M1

1

Melutaso

70/157/ETY

L 42, 23.2.1970, s. 16

A

2

Päästöt

70/220/ETY

L 76, 6.4.1970, s. 1

A

3

Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

L 76, 6.4.1970, s. 23

B

4

Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

L 76, 6.4.1970, s. 25

B

5

Ohjauslaite

70/311/ETY

L 133, 18.6.1970, s. 10

C

6

Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

L 176, 10.8.1970, s. 5

C

7

Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

L 176, 10.8.1970, s. 12

B

8

Näkyvyys taakse

71/127/ETY

L 68, 22.3.1971, s. 1

X (7)

B (9)

9

Jarrutus

71/320/ETY

L 202, 6.9.1971, s. 37

A

10

Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

L 152, 6.7.1972, s. 15

A (6)

C (8)

11

Dieselin savutus

72/306/ETY

L 190, 20.8.1972, s. 1

A

12

Sisävarusteet

74/60/ETY

L 38, 11.2.1974, s. 2

C

13

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

L 38, 11.2.1974, s. 22

A

14

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

74/297/ETY

L 165, 20.6.1974, s. 16

C

15

Istuinten lujuus

74/408/ETY

L 221, 12.8.1974, s. 1

C

16

Ulkonevat osat

74/483/ETY

L 266, 2.10.1974, s. 4

C

17

Nopeusmittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

L 196, 26.7.1975, s. 1

B

18

Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

L 24, 30.1.1976, s. 1

B

19

Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

L 24, 30.1.1976, s. 6

B

20

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 1

B

21

Heijastimet

76/757/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 32

X

22

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet

76/758/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 54

X

23

Suuntavalaisimet

76/759/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 71

X

24

Takarekisterikilven valaisimet

76/760/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 85

X

25

Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 96

X

26

Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

L 262, 27.9.1976, s. 122

X

27

Vetokoukku

77/389/ETY

L 145, 13.6.1977, s. 41

B

28

Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 60

X

29

Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 72

X

30

Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 83

X

31

Turvavyöt

77/541/ETY

L 220, 29.8.1977, s. 95

A (7)

B (9)

32

Näkyvyys eteen

77/649/ETY

L 267, 19.10.1977, s. 1

A

33

Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

L 81, 28.3.1978, s. 3

X

34

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

L 81, 28.3.1978, s. 27

C

35

Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

L 81, 28.3.1978, s. 49

C

36

Lämmitysjärjestelmät

2001/56/EY

L 292, 9.11.2001, s. 21

C

37

Pyörien roiskesuojat

78/549/ETY

L 168, 26.6.1978, s. 45

B

38

Pääntuet

78/932/ETY

L 325, 20.11.1978, s. 1

C

39

Polttoaineen kulutus

80/1268/ETY

L 375, 31.12.1980, s. 36

A

40

Moottorin teho

80/1269/ETY

L 375, 31.12.1980, s. 46

C

41

Dieselpäästöt

88/77/ETY

L 36, 9.2.1988, s. 33

A

44

Massat ja mitat (henkilöautot)

92/21/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 1

C

45

Turvalasit

92/22/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 11

X (7)

B (9)

46

Renkaat

92/23/ETY

L 129, 14.5.1992, s. 95

X (7)

B (9)

50

Kytkentälaitteet

94/20/EY

L 195, 29.7.1994, s. 1

X

53

Etutörmäys

96/79/EY

L 18, 21.1.1997, s. 7

N/A

54

Sivutörmäys

96/27/EY

L 169, 8.7.1996, s. 1

N/A

Selitys

| X | : | Direktiiviä on noudatettava täysin; EY-tyyppihyväksyntätodistus on annettava; tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava. |
| --- | --- | --- |
| A | : | Ainoastaan erillisdirektiivissä määritellyt poikkeukset sallitaan. Tyyppihyväksyntätodistusta ja tyyppihyväksyntämerkintää ei vaadita. Ilmoitetun tutkimuslaitoksen on laadittava testiraportit. |
| B | : | Erillisdirektiivin teknisiä määräyksiä on noudatettava. Direktiivissä säädetyt testit on suoritettava kokonaisuudessaan. Testit voi suorittaa valmistaja itse, jos asiasta sovitaan hyväksyntäviranomaisen kanssa. Valmistajan voidaan sallia antaa tekninen raportti; tyyppihyväksyntätodistusta ei tarvita, ja tyyppihyväksyntää ei vaadita. |
| C | : | Valmistajan on hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava, että erillisdirektiivin yleiset vaatimukset täyttyvät. |
| N/A | : | Tätä direktiiviä ei sovelleta (ei vaatimuksia). |

X

:

Direktiiviä on noudatettava täysin; EY-tyyppihyväksyntätodistus on annettava; tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava.

A

:

Ainoastaan erillisdirektiivissä määritellyt poikkeukset sallitaan. Tyyppihyväksyntätodistusta ja tyyppihyväksyntämerkintää ei vaadita. Ilmoitetun tutkimuslaitoksen on laadittava testiraportit.

B

:

Erillisdirektiivin teknisiä määräyksiä on noudatettava. Direktiivissä säädetyt testit on suoritettava kokonaisuudessaan. Testit voi suorittaa valmistaja itse, jos asiasta sovitaan hyväksyntäviranomaisen kanssa. Valmistajan voidaan sallia antaa tekninen raportti; tyyppihyväksyntätodistusta ei tarvita, ja tyyppihyväksyntää ei vaadita.

C

:

Valmistajan on hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava, että erillisdirektiivin yleiset vaatimukset täyttyvät.

N/A

:

Tätä direktiiviä ei sovelleta (ei vaatimuksia).

II OSA

Kun viitataan erillisdirektiiviin, seuraavien Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntöjen mukaisesti myönnetyn hyväksynnän (ottaen huomioon kunkin jäljempänä luetellun UN/ECE:n säännön soveltamisala (10) ja muutokset) katsotaan vastaavan I osassa olevassa taulukossa mainitun asiaa koskevan erillisdirektiivin mukaisesti myönnettyä EY-tyyppihyväksyntää.

10

Nämä säännöt ovat niitä, joihin yhteisö on liittynyt Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ”tarkistetun vuoden 1958 Geneven sopimuksen” sopimuspuolena neuvoston päätöksellä 97/836/EY, tai ovat myöhemmin tehtyjä saman päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja neuvoston päätöksiä.

Kaikki seuraavien Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntöjen muut muutokset on myös katsottava vastaaviksi säännöiksi, ja ne on vahvistettava päätöksen 97/836/EY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla yhteisön päätöksellä (11).

11

| Kohde | UN/ECE:n perussäännön numero | Muutossarjat |
| --- | --- | --- |
| 1. Melutasot | 51 | 02 |
| 1. Varaosaäänenvaimennus-järjestelmät | 59 | 00 |
| 2. Päästöt | 83 | 03 |
| 2. Varaosana toimitettavat katalysaattorit | 103 | 00 |
| 3. Alleajosuojat takana | 58 | 01 |
| 3. Polttonestesäiliöt | 34 | 01 |
| 3. Polttonestesäiliöt | 67 | 01 |
| 3. Polttonestesäiliöt | 110 | 00 |
| 5. Ohjauslaite | 79 | 01 |
| 6. Ovien lukot ja saranat | 11 | 02 |
| 7. Äänimerkinantolaite | 28 | 00 |
| 8. Taustapeilit | 46 | 01 |
| 9. Jarrutus | 13 | 09 |
| 9. Jarrutus | 13H | 00 |
| 9. Jarrutus (jarrupäällysteet) | 90 | 01 |
| 10. Radiohäiriöiden vaimennus | 10 | 02 |
| 11. Dieselin savutus | 24 | 03 |
| 12. Sisävarusteet | 21 | 01 |
| 13. Luvattoman käytön estolaite | 18 | 02 |
| 13. Ajonestolaite | 97 | 00 |
| 13. Hälytysjärjestelmät | 97 | 00 |
| 14. Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | 12 | 03 |
| 15. Istuinten lujuus | 17 | 06 |
| 15. Istuimen lujuus (linja-autot) | 80 | 01 |
| 16. Ulkonevat osat | 26 | 02 |
| 17. Nopeusmittari | 39 | 00 |
| 19. Turvavöiden kiinnityspisteet | 14 | 04 |
| 20. Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 48 | 01 |
| 21. Heijastimet | 3 | 02 |
| 22. | Ääri-, etu-, taka-, ja jarruvalaisimet |

Kohde

Kohde

UN/ECE:n perussäännön numero

UN/ECE:n perussäännön numero

Muutossarjat

Muutossarjat

1. Melutasot

51

02

1. Varaosaäänenvaimennus-järjestelmät

59

00

2. Päästöt

83

03

2. Varaosana toimitettavat katalysaattorit

103

00

3. Alleajosuojat takana

58

01

3. Polttonestesäiliöt

34

01

3. Polttonestesäiliöt

67

01

3. Polttonestesäiliöt

110

00

5. Ohjauslaite

79

01

6. Ovien lukot ja saranat

11

02

7. Äänimerkinantolaite

28

00

8. Taustapeilit

46

01

9. Jarrutus

13

09

9. Jarrutus

13H

00

9. Jarrutus (jarrupäällysteet)

90

01

10. Radiohäiriöiden vaimennus

10

02

11. Dieselin savutus

24

03

12. Sisävarusteet

21

01

13. Luvattoman käytön estolaite

18

02

13. Ajonestolaite

97

00

13. Hälytysjärjestelmät

97

00

14. Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

12

03

15. Istuinten lujuus

17

06

15. Istuimen lujuus (linja-autot)

80

01

16. Ulkonevat osat

26

02

17. Nopeusmittari

39

00

19. Turvavöiden kiinnityspisteet

14

04

20. Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

48

01

21. Heijastimet

3

02

22.

Ääri-, etu-, taka-, ja jarruvalaisimet

7

02

22. Huomiovalaisimet

87

00

22. Sivuvalaisimet

91

00

23. Suuntavalaisimet

6

01

24. Takarekisterikilven valaisimet

4

00

25. Ajovalaisimet (R2 ja HS1)

2

1

1

01

25. Ajovalaisimet (umpiovalaisin)

5

02

25. Ajovalaisimet (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, ja/tai H8)

1

2

3

3

4

7

8

8

04

25. Ajovalaisimet (H4)

4

20

02

25. Ajovalaisimet (halogeeniumpiovalaisin)

31

02

| 25. | Hyväksytyissä valaisimissa käytettävät hehkulamput |
| --- | --- |

25.

Hyväksytyissä valaisimissa käytettävät hehkulamput

37

03

25. Kaasupurkausvalonlähteillä varustetut ajovalaisimet

98

00

| 25. | Hyväksytyissä kaasupurkauslamppuvalaisinyksiköissä käytettävät kaasupurkausvalonlähteet |
| --- | --- |

25.

Hyväksytyissä kaasupurkauslamppuvalaisinyksiköissä käytettävät kaasupurkausvalonlähteet

99

00

26. Etusumuvalaisimet

19

02

28. Takasumuvalaisimet

38

00

29. Peruutusvalaisimet

23

00

30. Pysäköintivalaisimet

77

00

31. Turvavyöt

16

04

31. Lasten turvalaitteet

44

03

38. Pääntuet (yhdistetty istuimiin)

17

06

38. Pääntuet

25

04

39. Polttoaineen kulutus

101

00

40. Moottorin teho

85

00

41. Dieselpäästöt

49

02

42. Sivusuojat

73

00

45. Turvalasit

43

00

46. Renkaat, moottoriajoneuvot ja niiden perävaunut

30

02

46. Renkaat, hyötyajoneuvot ja niiden perävaunut

54

00

| 46. | Väliaikaisesti käytettävät varapyörät/-renkaat |
| --- | --- |

46.

Väliaikaisesti käytettävät varapyörät/-renkaat

64

00

47. Nopeudenrajoittimet

89

00

52. Korirakenteen lujuus (linja-autot)

66

00

57. Alleajosuoja edessä

93

00

III OSA

Luettelo EY-tyyppihyväksyntää varten pakollisista UN/ECE-säännöistä, joihin yhteisö on liittynyt

| Kohde | Säännön numero | Täytäntöönpanopäivämäärät | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | | | | | | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | | | | | | |
| 4. | | | | | | | | | | | | |
| 5. | | | | | | | | | | | | |

Kohde

Kohde

Säännön numero

Säännön numero

Täytäntöönpanopäivämäärät

Täytäntöönpanopäivämäärät

Sovellettavuus

Sovellettavuus

M1

M1

M2

M2

M3

M3

N1

N1

N2

N2

N3

N3

O1

O1

O2

O2

O3

O3

O4

O4

1.

2.

3.

4.

5.

---

(1)  Tähän luokkaan kuuluvat ajoneuvot on varustettava asianmukaisella tuulilasin huurteen- ja sumunpoistolaitteella.

1

(2)  Tähän luokkaan kuuluvat ajoneuvot on varustettava asianmukaisilla tuulilasin pesimillä ja pyyhkimillä.

2

(3)  Direktiivin 94/20/EY vaatimuksia sovelletaan ainoastaan kytkentälaitteilla varustettuihin ajoneuvoihin.

3

(4)  Direktiivin 98/91/EY vaatimukset ovat sovellettavissa ainoastaan silloin, kun valmistaja hakee EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvolle, joka on tarkoitettu vaarallisten aineiden kuljetukseen.

4

(5)  Nestekaasua tai paineistettua maakaasua käyttävien ajoneuvojen tapauksessa, niin kauan kunnes direktiiviin 70/221/ETY tehdään asiaankuuluvat muutokset nestekaasua ja paineistettua maakaasua kuljettavien säiliöiden sisällyttämiseksi siihen, vaaditaan UN/ECE:n säännön 67-01 tai 110 mukainen tyyppihyväksyntä.

5

(6)  Elektroninen osakokoonpano

6

(7)  Osa

7

(8)  Ajoneuvo

8

(9)  Asennusmääräykset

9

(10)  Jos erillisdirektiivi sisältää asennusvaatimuksia, sovelletaan näitä myös Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöjen mukaisesti hyväksyttyihin osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin.

10

(11)  Myöhemmin tehdyt muutokset, ks. uusin tarkistettu UN/ECE TRANS/WP.29/343.

11

LIITE V

AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ NOUDATETTAVAT MENETTELYT

| 1. | Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sovellettaessa EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on:






  a) | tarkastettava, että kaikki erillisdirektiivien nojalla myönnetyt EY-tyyppihyväksynnät soveltuvat erillisdirektiivissä olevaan asianomaiseen normiin |
| --- | --- | --- |

1.

Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sovellettaessa EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on:

a)

tarkastettava, että kaikki erillisdirektiivien nojalla myönnetyt EY-tyyppihyväksynnät soveltuvat erillisdirektiivissä olevaan asianomaiseen normiin

| b) | huolehdittava asiakirjojen osalta, että ajoneuvoja koskeva(t) eritelmä(t) ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvät tiedot sisältyvät hyväksyntäasiakirjojen tietoihin ja/tai erillisdirektiivien perusteella annettujen hyväksyntätodistusten tietoihin; ja kun valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvää järjestysnumeroa ei ole yhteenkään erillisdirektiiviin liittyvissä hyväksyntäasiakirjoissa varmistettava, että asianomainen osa tai ominaisuus on valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen |
| --- | --- |

b)

huolehdittava asiakirjojen osalta, että ajoneuvoja koskeva(t) eritelmä(t) ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvät tiedot sisältyvät hyväksyntäasiakirjojen tietoihin ja/tai erillisdirektiivien perusteella annettujen hyväksyntätodistusten tietoihin; ja kun valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvää järjestysnumeroa ei ole yhteenkään erillisdirektiiviin liittyvissä hyväksyntäasiakirjoissa varmistettava, että asianomainen osa tai ominaisuus on valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen

| c) | tehtävä tai annettava tehtäväksi ajoneuvon osien tai järjestelmien tarkastukset hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavista valituista näytekappaleista sen tarkistamiseksi, onko ajoneuvo(t) valmistettu oikeaksi todistettujen hyväksyntäasiakirjojen tietojen mukaisesti erillisdirektiivien nojalla myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntien osalta |
| --- | --- |

c)

tehtävä tai annettava tehtäväksi ajoneuvon osien tai järjestelmien tarkastukset hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavista valituista näytekappaleista sen tarkistamiseksi, onko ajoneuvo(t) valmistettu oikeaksi todistettujen hyväksyntäasiakirjojen tietojen mukaisesti erillisdirektiivien nojalla myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntien osalta

| d) | tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset

| e) | tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat tarkastukset, jotka koskevat liitteessä IV olevan I osan alaviitteissä (1) ja (2) määrättyjen laitteiden olemassaoloa. |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat tarkastukset, jotka koskevat liitteessä IV olevan I osan alaviitteissä (1) ja (2) määrättyjen laitteiden olemassaoloa.

| 2. | Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkastettavien ajoneuvojen lukumäärän on oltava riittävä, jotta erilaisille tyyppihyväksyttäväksi tarkoitetuille yhdistelmille voidaan suorittaa riittävät tarkastukset seuraavien perusteiden mukaisesti:
















  Ajoneuvoluokka | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perusteet | | | | | | | | | | |
| Moottori | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - |
| Vaihdelaatikko | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - |
| Akseleiden lukumäärä | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä) | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - |
| Ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti) | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Korin tyyppi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ovien lukumäärä | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ohjauksen kätisyys | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - |
| Istuinten lukumäärä | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - |
| Varustetaso | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - |

2.

Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkastettavien ajoneuvojen lukumäärän on oltava riittävä, jotta erilaisille tyyppihyväksyttäväksi tarkoitetuille yhdistelmille voidaan suorittaa riittävät tarkastukset seuraavien perusteiden mukaisesti:

Ajoneuvoluokka

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

Perusteet

Moottori

X

X

X

X

X

X

-

-

-

-

Vaihdelaatikko

X

X

X

X

X

X

-

-

-

-

Akseleiden lukumäärä

-

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä)

X

X

X

X

X

X

-

-

-

-

Ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Korin tyyppi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ovien lukumäärä

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ohjauksen kätisyys

X

X

X

X

X

X

-

-

-

-

Istuinten lukumäärä

X

X

X

X

X

X

-

-

-

-

Varustetaso

X

X

X

X

X

X

-

-

-

-

| 3. | Jos mitään erillisdirektiivien perusteella annettuja hyväksyntätodistuksia ei ole saatavilla, EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on:






  a) | järjestettävä suoritettaviksi tarvittavat asiaa koskevissa erillisdirektiiveissä vaaditut testit ja tarkastukset |
| --- | --- | --- |

3.

Jos mitään erillisdirektiivien perusteella annettuja hyväksyntätodistuksia ei ole saatavilla, EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on:

a)

järjestettävä suoritettaviksi tarvittavat asiaa koskevissa erillisdirektiiveissä vaaditut testit ja tarkastukset

| b) | tarkastettava, että ajoneuvo on ajoneuvon valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen ja että se täyttää asiaa koskevien erillisdirektiivien tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

b)

tarkastettava, että ajoneuvo on ajoneuvon valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen ja että se täyttää asiaa koskevien erillisdirektiivien tekniset vaatimukset

| c) | tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset

| d) | tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat tarkastukset, jotka koskevat liitteessä IV olevan I osan alaviitteissä (1) ja (2) määrättyjen laitteiden olemassaoloa. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat tarkastukset, jotka koskevat liitteessä IV olevan I osan alaviitteissä (1) ja (2) määrättyjen laitteiden olemassaoloa.

LIITE VI

MALLI A

Enimmäiskoko: A 4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

| Ilmoitus






  — | EY-tyyppihyväksyntänumero (1) |
| --- | --- |

Ilmoitus

—

EY-tyyppihyväksyntänumero (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

seuraavien ajoneuvotyyppien osalta:

| — | valmis ajoneuvo (1) |
| --- | --- |

—

valmis ajoneuvo (1)

| — | valmistunut ajoneuvo (1) |
| --- | --- |

—

valmistunut ajoneuvo (1)

| — | keskeneräinen ajoneuvo (1) |
| --- | --- |

—

keskeneräinen ajoneuvo (1)

| — | ajoneuvo, jonka osalta on olemassa valmiita ja keskeneräisiä variantteja (1) |
| --- | --- |

—

ajoneuvo, jonka osalta on olemassa valmiita ja keskeneräisiä variantteja (1)

| — | ajoneuvo, jonka osalta on olemassa valmistuneita ja keskeneräisiä variantteja (1) |
| --- | --- |

—

ajoneuvo, jonka osalta on olemassa valmistuneita ja keskeneräisiä variantteja (1)

direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä ... / ... /EY, mukaisesti.

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajennuksen syy:

I OSA

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi: ...

| 0.2.1. | Kauppanimi (kauppanimet) (2): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Kauppanimi (kauppanimet) (2): ...

| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon: ...

| 0.3.1. | Näiden merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Näiden merkintöjen sijainti: ...

| 0.4. | Ajoneuvoluokka (3): ... |
| --- | --- |

0.4.

Ajoneuvoluokka (3): ...

| 0.5. | Valmiin ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

Valmiin ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite (1): ...

Perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite (1)
   (4): ...

Keskeneräisen ajoneuvon viimeisimmän rakennusvaiheen valmistajan nimi ja osoite (1)
   (4): ...

Valmistuneen ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite (1)
   (4): ...

| 0.8. | Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): ... |
| --- | --- |

0.8.

Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): ...

II OSA

Allekirjoittanut vahvistaa täten, että liitteenä olevaan ilmoituslomakkeeseen sisältyvä valmistajan kuvaus edellä esitety(i)stä ajoneuvo(i)sta on todenmukainen (kun EY-tyyppihyväksyntäviranomainen on valinnut näytekappaleen (näytekappaleet) ja valmistaja esittänyt sen (ne) ajoneuvotyypin prototyyppeinä) ja että liitteenä olevia testituloksia voidaan soveltaa ajoneuvotyyppiin.

1. Valmiiden ja valmistuneiden ajoneuvojen/varianttien osalta (5):

Ajoneuvotyyppi täyttää/ei täytä (5) kaikkien direktiivin 70/156/ETY liitteessä IV ja liitteessä IX (5)
   (6) tarkoitettujen asiaa koskevien erillisdirektiivien tekniset vaatimukset.

2. Keskeneräisten ajoneuvojen/varianttien osalta (5):

Ajoneuvotyyppi täyttää/ei täytä (5) sivulla 2 olevassa taulukossa lueteltujen erillisdirektiivien tekniset vaatimukset.

3. Hyväksyntä myönnetty/evätty/peruutettu (5).

4. Hyväksyntä myönnetään 19 artiklan mukaisesti ja hyväksynnän voimassaoloaika on näin ollen rajoitettu pp/kk/vv saakka.

(Paikka) (Allekirjoitus) (Päiväys)

Liitteet:

Hyväksyntäasiakirjat.

Testitulokset (ks. liite VIII).

Vaatimustenmukaisuustodistukset allekirjoittamaan valtuutetun henkilön (valtuutettujen henkilöiden) nimi ja nimikirjoitusnäyte (nimet ja nimikirjoitusnäytteet) sekä asema yrityksessä.

Huom.: Jos tätä mallia käytetään 19, 21 tai 22 artiklan mukaista tyyppihyväksyntää varten, siinä ei saa olla otsikkoa ”Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistus”, paitsi

| — | 19 artiklassa mainitussa tapauksessa, kun komissio on päättänyt antaa jäsenvaltiolle luvan myöntää tämän direktiivin mukainen tyyppihyväksyntä |
| --- | --- |

—

19 artiklassa mainitussa tapauksessa, kun komissio on päättänyt antaa jäsenvaltiolle luvan myöntää tämän direktiivin mukainen tyyppihyväksyntä

| — | kun kyseessä on M1-luokan ajoeneuvo, joka on tyyppihyväksytty 21 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

kun kyseessä on M1-luokan ajoeneuvo, joka on tyyppihyväksytty 21 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Sivu 2

Tämä EY-tyyppihyväksyntä perustuu keskeneräisten ja valmistuneiden ajoneuvojen osalta jäljempänä lueteltujen keskeneräisten ajoneuvojen hyväksyntään (hyväksyntöihin):

Vaihe 1: Perusajoneuvon valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Sovellettavissa variantteihin: ...

Vaihe 2: Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Sovellettavissa variantteihin: ...

Vaihe 3: Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Sovellettavissa variantteihin: ...

Jos hyväksyntä koskee yhtä tai useampaa keskeneräistä varianttia, luetellaan valmiit tai valmistuneet variantit.

Valmis/valmistunut variantti (variantit):

Luettelo hyväksyttyyn keskeneräiseen ajoneuvotyyppiin tai varianttiin sovellettavista vaatimuksista (ottaen soveltuvin osin huomioon kunkin jäljempänä luetellun erillisdirektiivin soveltamisala sekä viimeisin muutosdirektiivi).

| Kohta | Kohde | Direktiivin numero | Viimeisin muutos | Sovellettavissa variantteihin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Kohta

Kohde

Direktiivin numero

Viimeisin muutos

Sovellettavissa variantteihin

(Luetellaan ainoastaan kohteet, joiden osalta on olemassa erillisdirektiivin perusteella myönnetty EYtyyppihyväksyntä.)

Erityistarkoitukseen käytettävien ajoneuvojen osalta liitteen XI nojalla myönnetyt poikkeukset tai sovellettavat erityismääräykset ja 19 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset:

| Direktiivin numero | Kohdan numero | Hyväksynnän laji ja poikkeuksen luonne | Sovellettavissa variantteihin |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Direktiivin numero

Kohdan numero

Hyväksynnän laji ja poikkeuksen luonne

Sovellettavissa variantteihin

Lisäys

Luettelo direktiiveistä, joiden mukainen ajoneuvotyyppi on

(Täytetään ainoastaan, kun kysessä on 6 artiklan 3 kohdan mukainen tyyppihyväksyntä.)

| Kohde | Direktiivin numero (7) | Muutettuna | Sovellettavissa variantteihin |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Melutasot | 70/157/ETY | | |
| 2. Päästöt | 70/220/ETY | | |
| 3. Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | 70/221/ETY | | |
| 4. Takarekisterikilven tila | 70/222/ETY | | |
| 5. Ohjauslaite | 70/311/ETY | | |
| 6. Ovien lukot ja saranat | 70/387/ETY | | |
| 7. Äänimerkinantolaite | 70/388/ETY | | |
| 8. Näkyvyys taakse | 71/127/ETY | | |
| 9. Jarrutus | 71/320/ETY | | |
| 10. Radiohäiriöiden vaimennus | 72/245/ETY | | |
| 11. Dieselin savutus | 72/306/ETY | | |
| 12. Sisävarusteet | 74/60/ETY | | |
| 13. Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | 74/61/ETY | | |
| 14. Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | 74/297/ETY | | |
| 15. Istuinten lujuus | 74/408/ETY | | |
| 16. Ulkonevat osat | 74/483/ETY | | |
| 17. Nopeusmittari ja peruutusvaihde | 75/443/ETY | | |
| 18. Lakisääteiset kilvet | 76/114/ETY | | |
| 19. Turvavöiden kiinnityspisteet | 76/115/ETY | | |
| 20. Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 76/756/ETY | | |
| 21. Heijastimet | 76/757/ETY | | |
| 22. Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet | 76/758/ETY | | |
| 23. Suuntavalaisimet | 76/759/ETY | | |
| 24. Takarekisterikilven valaisimet | 76/760/ETY | | |
| 25. Ajovalaisimet (myös polttimot) | 76/761/ETY | | |
| 26. Etusumuvalaisimet | 76/762/ETY | | |
| 27. Vetokoukku | 77/389/ETY | | |
| 28. Takasumuvalaisimet | 77/538/ETY | | |
| 29. Peruutusvalaisimet | 77/539/ETY | | |
| 30. Pysäköintivalaisimet | 77/540/ETY | | |
| 31. Turvavyöt | 77/541/ETY | | |
| 32. Näkyvyys eteen | 77/649/ETY | | |
| 33. Hallintalaitteiden merkinnät | 78/316/ETY | | |
| 34. Huurteen-/sumunpoistolaitteet | 78/317/ETY | | |
| 35. Pesimet/pyyhkimet | 78/318/ETY | | |
| 36. Lämmitysjärjestelmät | 2001/56/EY | | |
| 37. Pyörien roiskesuojat | 78/549/ETY | | |
| 38. Pääntuet | 78/932/ETY | | |
| 39. CO2-päästöt/polttoaineen kulutus | 80/1268/ETY | | |
| 40. Moottorin teho | 80/1269/ETY | | |
| 41. Dieselpäästöt | 88/77/ETY | | |
| 42. Sivusuojat | 89/297/ETY | | |
| 43. Roiskeenesto-järjestelmät | 91/226/ETY | | |
| 44. Massat ja mitat (henkilöautot) | 92/21/ETY | | |
| 45. Turvalasit | 92/22/ETY | | |
| 46. Renkaat | 92/23/ETY | | |
| 47. Nopeudenrajoittimet | 92/24/ETY | | |
| 48. | Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot) |

Kohde

Direktiivin numero (7)

Muutettuna

Sovellettavissa variantteihin

1. Melutasot

70/157/ETY

2. Päästöt

70/220/ETY

3. Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

4. Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

5. Ohjauslaite

70/311/ETY

6. Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

7. Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

8. Näkyvyys taakse

71/127/ETY

9. Jarrutus

71/320/ETY

10. Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

11. Dieselin savutus

72/306/ETY

12. Sisävarusteet

74/60/ETY

13. Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

14. Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

74/297/ETY

15. Istuinten lujuus

74/408/ETY

16. Ulkonevat osat

74/483/ETY

17. Nopeusmittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

18. Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

19. Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

20. Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

21. Heijastimet

76/757/ETY

22. Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet

76/758/ETY

23. Suuntavalaisimet

76/759/ETY

24. Takarekisterikilven valaisimet

76/760/ETY

25. Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

26. Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

27. Vetokoukku

77/389/ETY

28. Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

29. Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

30. Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

31. Turvavyöt

77/541/ETY

32. Näkyvyys eteen

77/649/ETY

33. Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

34. Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

35. Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

36. Lämmitysjärjestelmät

2001/56/EY

37. Pyörien roiskesuojat

78/549/ETY

38. Pääntuet

78/932/ETY

39. CO2-päästöt/polttoaineen kulutus

80/1268/ETY

40. Moottorin teho

80/1269/ETY

41. Dieselpäästöt

88/77/ETY

42. Sivusuojat

89/297/ETY

43. Roiskeenesto-järjestelmät

91/226/ETY

44. Massat ja mitat (henkilöautot)

92/21/ETY

45. Turvalasit

92/22/ETY

46. Renkaat

92/23/ETY

47. Nopeudenrajoittimet

92/24/ETY

48.

Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot)

97/27/EY

49. Ohjaamon ulkonevat osat

92/114/ETY

50. Kytkentälaitteet

94/20/EY

51. Paloturvallisuus

95/28/EY

52. Linja-autot

2001/85/EY

53. Etutörmäys

96/79/EY

54. Sivutörmäys

96/27/EY

55.

| 56. | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot |
| --- | --- |

56.

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

98/91/EY

57. Alleajosuoja edessä

2000/40/EY

MALLI B

(käytetään järjestelmän tyyppihyväksyntään tai ajoneuvon tyyppihyväksyntään järjestelmän osalta)

Enimmäiskoko: A 4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

| Ilmoitus






  — | EY-tyyppihyväksynnästä (8) |
| --- | --- |

Ilmoitus

—

EY-tyyppihyväksynnästä (8)

8

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (8) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (8)

8

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (8) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (8)

8

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (8) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (8)

8

järjestelmä-/ajoneuvotyyppin osalta

järjestelmän osalta (8) direktiivin / /EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä / /EY, mukaisesti.

8

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Laajennuksen syy: ...

I OSA

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi: ...

| 0.2.1. | Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ...

| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (9): ... |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (9): ...

9

| 0.3.1. | Näiden merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Näiden merkintöjen sijainti: ...

| 0.4. | Ajoneuvoluokka (10): ... |
| --- | --- |

0.4.

Ajoneuvoluokka (10): ...

10

| 0.5. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 0.8. | Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): ... |
| --- | --- |

0.8.

Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): ...

II OSA

| 1. | Lisätiedot (tarvittaessa): ks. liite |
| --- | --- |

1.

Lisätiedot (tarvittaessa): ks. liite

liite

| 2. | Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ... |
| --- | --- |

2.

Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ...

| 3. | Testausselosteen päivämäärä: ... |
| --- | --- |

3.

Testausselosteen päivämäärä: ...

| 4. | Testausselosteen numero: ... |
| --- | --- |

4.

Testausselosteen numero: ...

| 5. | Huomautukset (mahdolliset): ks. liite |
| --- | --- |

5.

Huomautukset (mahdolliset): ks. liite

liite

| 6. | Paikka: ... |
| --- | --- |

6.

Paikka: ...

| 7. | Päivämäärä: ... |
| --- | --- |

7.

Päivämäärä: ...

| 8. | Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

8.

Allekirjoitus: ...

Liitteet:

Hyväksyntäasiakirjat.

Testausseloste

Liite

EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

1. Lisätiedot

1.1... : ...

1.1.1... : ...

...

| 2. | Kaikkien niiden osien tai erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntänumero, jotka on asennettu ajoneuvoon tämän direktiivin vaatimusten mukaisuuden saavuttamiseksi |
| --- | --- |

2.

Kaikkien niiden osien tai erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntänumero, jotka on asennettu ajoneuvoon tämän direktiivin vaatimusten mukaisuuden saavuttamiseksi

2.1... : ...

3. Huomautukset

3.1... : ...

MALLI C

(käytetään osan/erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntään)

Enimmäiskoko: A 4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

| Ilmoitus






  — | EY-tyyppihyväksyntänumerosta (11) |
| --- | --- |

Ilmoitus

—

EY-tyyppihyväksyntänumerosta (11)

11

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (11) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (11)

11

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (11) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (11)

11

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (11) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (11)

11

osan/erillisen teknisen yksikön osalta (11)

11

direktiivin ... / ... /EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä ... / ... /EY, mukaisesti.

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Laajennuksen syy: ...

I OSA

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi: ...

| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (12)
   (13): ... |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (12)
   (13): ...

12

13

| 0.3.1. | Näiden merkintöjen sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1.

Näiden merkintöjen sijainti: ...

| 0.5. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 0.7. | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: |
| --- | --- |

0.7.

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

| 0.8. | Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): ... |
| --- | --- |

0.8.

Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): ...

II OSA

| 1. | Lisätiedot (tarvittaessa): ks. liite |
| --- | --- |

1.

Lisätiedot (tarvittaessa): ks. liite

liite

| 2. | Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ... |
| --- | --- |

2.

Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ...

| 3. | Testausselosteen päivämäärä: ... |
| --- | --- |

3.

Testausselosteen päivämäärä: ...

| 4. | Testausselosteen numero: ... |
| --- | --- |

4.

Testausselosteen numero: ...

| 5. | Huomautukset (mahdolliset): ks. liite |
| --- | --- |

5.

Huomautukset (mahdolliset): ks. liite

liite

| 6. | Paikka: ... |
| --- | --- |

6.

Paikka: ...

| 7. | Päivämäärä: ... |
| --- | --- |

7.

Päivämäärä: ...

| 8. | Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

8.

Allekirjoitus: ...

Liitteet:

Hyväksyntäasiakirjat.

Testausseloste.

Liite

EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

1. Lisätiedot

1.1... : ...

1.1.1... : ...

...

2. Laitteen käyttöä (mahdollisesti) koskeva rajoitus

2.1... : ...

3. Huomautukset

3.1... : ...

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

1

(2)  Jos ei tiedossa tyyppihyväksyntää myönnettäessä, kohta on täytettävä viimeistään silloin, kun ajoneuvo saatetaan markkinoille.

2

(3)  Liitteessä II olevan A osan määritelmien mukaisesti.

3

(4)  Ks. sivu 2.

4

(5)  Tarpeeton yliviivataan.

5

(6)  Ks. sivu 2.

6

(7)  Tai vastaaviksi katsotut UN/ECE-säännöt.

7

(8)  Tarpeeton yliviivataan.

8

(9)  Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

9

(10)  Liitteen II osassa A annetun määritelmän mukaisesti.

10

(11)  Tarpeeton yliviivataan.

11

(12)  Tarpeeton yliviivataan.

12

(13)  Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

13

LIITE VII

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN NUMEROINTIJÄRJESTELMÄ (1)

| 1. | EY-tyyppihyväksyntänumero koostuu koko ajoneuvon tyyppihyväksyntien osalta neljästä osasta ja järjestelmän, osan ja erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntien osalta viidestä osasta kuten jäljempänä selitetään. Tyyppihyväksyntänumeron osat erotetaan toisistaan kaikissa tapauksissamerkillä. |
| --- | --- |

1.

EY-tyyppihyväksyntänumero koostuu koko ajoneuvon tyyppihyväksyntien osalta neljästä osasta ja järjestelmän, osan ja erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntien osalta viidestä osasta kuten jäljempänä selitetään. Tyyppihyväksyntänumeron osat erotetaan toisistaan kaikissa tapauksissamerkillä.

| Osa 1 | : | Pieni e-kirjain, jota seuraa EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion tunnuskirjain (tunnuskirjaimet) tai -numero:






  1 | Saksa |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Ranska |
| 3 | Italia |
| 4 | Alankomaat |
| 5 | Ruotsi |
| 6 | Belgia |
| 9 | Espanja |
| 11 | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 12 | Itävalta |
| 13 | Luxemburg |
| 17 | Suomi |
| 18 | Tanska |
| 21 | Portugali |
| 23 | Kreikka |
| 24 | Irlanti |

Osa 1

:

Pieni e-kirjain, jota seuraa EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion tunnuskirjain (tunnuskirjaimet) tai -numero:

1

Saksa

2

Ranska

3

Italia

4

Alankomaat

5

Ruotsi

6

Belgia

9

Espanja

11

Yhdistynyt kuningaskunta

12

Itävalta

13

Luxemburg

17

Suomi

18

Tanska

21

Portugali

23

Kreikka

24

Irlanti

Osa 2

:

Perusdirektiivin numero.

Osa 3

:

Viimeisimmän EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan muutosdirektiivin numero.

| — | Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntien osalta tällä tarkoitetaan viimeisintä [tämän direktiivin ...] artiklaa (tai artikloja) koskevaa muutosdirektiiviä. |
| --- | --- |

—

Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntien osalta tällä tarkoitetaan viimeisintä [tämän direktiivin ...] artiklaa (tai artikloja) koskevaa muutosdirektiiviä.

| — | Kun kyseessä on 21 artiklassa kuvatun menettelyn mukaisesti myönnetty kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksyntä, tällä tarkoitetaan viimeisintä [tämän direktiivin...] artiklaa (tai artikloja) koskevaa muutosdirektiiviä, kuitenkin siten, että kaksi ensimmäistä numeroa korvataan suuraakkosin esitetyillä kirjaimilla KS. |
| --- | --- |

—

Kun kyseessä on 21 artiklassa kuvatun menettelyn mukaisesti myönnetty kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksyntä, tällä tarkoitetaan viimeisintä [tämän direktiivin...] artiklaa (tai artikloja) koskevaa muutosdirektiiviä, kuitenkin siten, että kaksi ensimmäistä numeroa korvataan suuraakkosin esitetyillä kirjaimilla KS.

| — | Tällä tarkoitetaan ne todelliset säännökset sisältävää viimeisintä direktiiviä, joiden mukainen järjestelmän, osan tai teknisen yksikön on oltava. |
| --- | --- |

—

Tällä tarkoitetaan ne todelliset säännökset sisältävää viimeisintä direktiiviä, joiden mukainen järjestelmän, osan tai teknisen yksikön on oltava.

| — | Jos direktiivissä on erilaisia teknisiä standardeja koskevia erilaisia voimaantulopäivämääriä, on lisättävä kirjainmerkki osoittamaan sitä standardia, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

—

Jos direktiivissä on erilaisia teknisiä standardeja koskevia erilaisia voimaantulopäivämääriä, on lisättävä kirjainmerkki osoittamaan sitä standardia, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

Osa 4

:

Perustyyppihyväksyntänumeron osoittava nelinumeroinen järjestysnumero (joka alkaa tarvittaessa nollalla) kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten taikka neli- tai viisinumeroinen numero erillisdirektiivin mukaista EY-tyyppihyväksyntää varten. Sarja alkaa luvusta 0001 jokaisen perusdirektiivin osalta.

Osa 5

:

Laajennuksen osoittava kaksinumeroinen järjestysnumero (joka alkaa tarvittaessa nollalla). Sarja alkaa luvusta 00 jokaisen perushyväksyntänumeron osalta.

| 2. | Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta osa 2 jätetään pois. |
| --- | --- |

2.

Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta osa 2 jätetään pois.

Jos kyseessä on pieninä sarjoina valmistetuille ajoneuvoille 22 artiklan mukaisesti myönnetty kansallinen tyyppihyväksyntä, osa 2 korvataan suuraakkosin esitetyillä kirjaimilla NKS.

| 3. | Ainoastaan ajoneuvon lakisääteisen kilven (lakisääteisten kilpien) osa 5 jätetään pois. |
| --- | --- |

3.

Ainoastaan ajoneuvon lakisääteisen kilven (lakisääteisten kilpien) osa 5 jätetään pois.

| 4. | Esimerkki jarruja koskevan direktiivin mukaisesta kolmannesta järjestelmän hyväksynnästä (jota ei vielä ole laajennettu), jonka on myöntänyt Ranska: |
| --- | --- |

4.

Esimerkki jarruja koskevan direktiivin mukaisesta kolmannesta järjestelmän hyväksynnästä (jota ei vielä ole laajennettu), jonka on myöntänyt Ranska:

e2*71/320*98/12*0003*00

tai

e2*88/77*91/542A*0003*00 sellaisen direktiivin osalta, jossa on kaksi voimaantulovaihetta A ja B.

| 5. | Esimerkki toisesta laajennuksesta neljänteen ajoneuvon tyyppihyväksyntään, jonka on myöntänyt Yhdistynyt kuningaskunta: |
| --- | --- |

5.

Esimerkki toisesta laajennuksesta neljänteen ajoneuvon tyyppihyväksyntään, jonka on myöntänyt Yhdistynyt kuningaskunta:

e11*98/14*0004*02

kun direktiivi 98/14/EY on toistaiseksi viimeisin direktiivin 70/156/ETY artikloita koskeva muutosdirektiivi.

| 6. | Esimerkki kokonaisen ajoneuvon EY-tyypppihyväksynnästä, jonka Luxemburg on 21 artiklan mukaisesti myöntänyt pieninä sarjoina valmistettavalle ajoneuvolle: |
| --- | --- |

6.

Esimerkki kokonaisen ajoneuvon EY-tyypppihyväksynnästä, jonka Luxemburg on 21 artiklan mukaisesti myöntänyt pieninä sarjoina valmistettavalle ajoneuvolle:

e13*KS[ ... / ... ]*0001*00

| 7. | Esimerkki ajoneuvon kansallisesta tyypppihyväksynnästä, jonka Alankomaat on 22 artiklan mukaisesti myöntänyt pieninä sarjoina valmistettavalle ajoneuvolle: |
| --- | --- |

7.

Esimerkki ajoneuvon kansallisesta tyypppihyväksynnästä, jonka Alankomaat on 22 artiklan mukaisesti myöntänyt pieninä sarjoina valmistettavalle ajoneuvolle:

e4*NKS*0001*00.

| 8. | Esimerkki ajoneuvon lakisääteiseen kilpeen (lakisääteisiin kilpiin) merkitystä EY-tyyppihyväksyntänumerosta: |
| --- | --- |

8.

Esimerkki ajoneuvon lakisääteiseen kilpeen (lakisääteisiin kilpiin) merkitystä EY-tyyppihyväksyntänumerosta:

e11*98/14*0004

Lisäys

Osan ja erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki

| 1. | Osan ja erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu seuraavista: |
| --- | --- |

1.

Osan ja erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu seuraavista:

| 1.1. | suorakulmion reunustama pieni e-kirjain, jota seuraa osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnuskirjain (tunnuskirjaimet) tai -numero
  1 Saksa
  2 Ranska
  3 Italia
  4 Alankomaat
  5 Ruotsi
  6 Belgia
  9 Espanja
  11 Yhdistynyt kuningaskunta
  12 Itävalta
  13 Luxemburg
  17 Suomi
  18 Tanska
  21 Portugali
  23 Kreikka
  24 Irlanti |
| --- | --- |

1.1.

suorakulmion reunustama pieni e-kirjain, jota seuraa osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnuskirjain (tunnuskirjaimet) tai -numero

1 Saksa

2 Ranska

3 Italia

4 Alankomaat

5 Ruotsi

6 Belgia

9 Espanja

11 Yhdistynyt kuningaskunta

12 Itävalta

13 Luxemburg

17 Suomi

18 Tanska

21 Portugali

23 Kreikka

24 Irlanti

| 1.2. | Suorakulmion läheisyydessä oleva ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi numeroa ilmaisevat asianomaisen erillisdirektiivin viimeisimmälle merkittävälle tekniselle muutokselle annetun sarjanumeron. |
| --- | --- |

1.2.

Suorakulmion läheisyydessä oleva ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi numeroa ilmaisevat asianomaisen erillisdirektiivin viimeisimmälle merkittävälle tekniselle muutokselle annetun sarjanumeron.

| 1.3. | Lähelle suorakulmiota sijoitettu lisäsymboli(t), jonka avulla voidaan tunnistaa tiettyjä piirteitä. Nämä lisätiedot on määritetty asianomaisissa erillisdirektiiveissä. |
| --- | --- |

1.3.

Lähelle suorakulmiota sijoitettu lisäsymboli(t), jonka avulla voidaan tunnistaa tiettyjä piirteitä. Nämä lisätiedot on määritetty asianomaisissa erillisdirektiiveissä.

| 2. | Osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä erilliseen tekniseen yksikköön tai osan siten, että se on häviämätön ja selvästi luettavissa. |
| --- | --- |

2.

Osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä erilliseen tekniseen yksikköön tai osan siten, että se on häviämätön ja selvästi luettavissa.

| 3. | Liitteessä annetaan esimerkki osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntämerkistä. |
| --- | --- |

3.

Liitteessä annetaan esimerkki osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntämerkistä.

Lisäyksen liite

Esimerkki osan tyyppihyväksyntämerkistä

Image

Selitys: edellä olevan osan tyyppihyväskynnän on myöntänyt Belgia numerolla 0004. 01 on järjestysnumero, joka osoittaa niiden teknisten vaatimusten tason, jotka tämä osa täyttää. Järjestysnumero annetaan asianomaisen erillisdirektiivin mukaisesti.

Huom.: Tässä esimerkissä ei ole lisäsymboleja.

---

(1)  Osat ja erilliset tekniset yksiköt on merkittävä asianomaisten erillisten direktiivien säännösten mukaisesti.

1

LIITE VIII

TESTITULOKSET

(Tyyppihyväksyntäviranomainen täyttää; liitetään ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistukseen.)

Tiedoista on kaikissa tapauksissa käytävä ilmi, mihin varianttiin ja versioon niitä sovelletaan. Yhtä versiota varten voi olla enintään yksi tulos. Voidaan kuitenkin hyväksyä yhtä versiota koskevien useiden tulosten yhdistelmä, jossa osoitetaan huonoin tapaus. Tällöin on ilmoitettava, että tähdellä (*) merkityissä kohdissa on annettu ainoastaan huonoimman tapauksen tulokset.

1.   Melutasoa koskevien testien tulokset

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikkuva (dB(A)/E) | ... | ... | ... |
| Paikallaan oleva (dB(A)/E) | ... | ... | ... |
| Pyörintänopeus (rpm) | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

Liikkuva (dB(A)/E)

...

...

...

Paikallaan oleva (dB(A)/E)

...

...

...

Pyörintänopeus (rpm)

...

...

...

2.   Pakokaasupäästöjä koskevien testien tulokset

Perusdirektiivi (1):

| — | Moottoriajoneuvojen päästöjä koskeva direktiivi 70/220/ETY |
| --- | --- |

—

Moottoriajoneuvojen päästöjä koskeva direktiivi 70/220/ETY

| — | Ajoneuvojen moottoreiden päästöjä koskeva direktiivi 88/77/ETY |
| --- | --- |

—

Ajoneuvojen moottoreiden päästöjä koskeva direktiivi 88/77/ETY

| — | Dieselin savutusta koskeva direktiivi 72/306/ETY |
| --- | --- |

—

Dieselin savutusta koskeva direktiivi 72/306/ETY

2.1.   Moottoriajoneuvojen päästöjä koskeva direktiivi 70/220/ETY

Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutosdirektiivi. Jos direktiivillä on kaksi tai useampia täytäntöönpanovaiheita, ilmoitetaan myös täytäntöönpanovaihe: ...

Polttoaine (-aineet) (2): ... (diesel, bensiini, nestekaasu, maakaasu, kaksoispolttoaineella toimiva: bensiini/nestekaasu, kaksoispolttoaineella toimiva: bensiini/maakaasu, etanoli ... )

2.1.1.   Tyyppi I-testin (3) ajoneuvon päästöt testisyklin aikana kylmäkäynnistyksen jälkeen

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| CO | ... | ... | ... |
| HC | ... | ... | ... |
| NOx | | | |
| HC + NOx | | | |
| Hiukkaset | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

CO

...

...

...

HC

...

...

...

NOx

HC + NOx

Hiukkaset

...

...

...

2.1.2.   II-tyypin testin (4) päästötiedot katsastuksia varten:

Tyyppi II, joutokäynti

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| CO % | ... | ... | ... |
| Moottorin pyörintänopeus | ... | ... | ... |
| Moottoriöljyn lämpötila | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

CO %

...

...

...

Moottorin pyörintänopeus

...

...

...

Moottoriöljyn lämpötila

...

...

...

Tyyppi II, korotettu joutokäynti

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| CO % | ... | ... | ... |
| Lambda-arvo | ... | ... | ... |
| Moottorin pyörintänopeus | ... | ... | ... |
| Moottoriöljyn lämpötila | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

CO %

...

...

...

Lambda-arvo

...

...

...

Moottorin pyörintänopeus

...

...

...

Moottoriöljyn lämpötila

...

...

...

2.1.3.   III-tyypin testitulokset: ...

2.1.4.   IV-tyypin testin (haihtumistestin) tulokset: ... g/testi

2.1.5.   V-tyypin kestävyystestin tulokset:

| — | Kestävyystyyppi: 80 000 km/100 000 km/ei sovellettavissa (5) |
| --- | --- |

—

Kestävyystyyppi: 80 000 km/100 000 km/ei sovellettavissa (5)

| — | Huononemiskerroin: laskettu/kiinteä (4) |
| --- | --- |

—

Huononemiskerroin: laskettu/kiinteä (4)

| — | Päästöarvo: |
| --- | --- |

—

Päästöarvo:

CO: ...

HC: ...

NO
  x
  : ...

2.1.6.   VI-tyypin alhaisen lämpötilan päästötestin tulokset:

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| CO g/km | ... | ... | ... |
| HC g/km | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

CO g/km

...

...

...

HC g/km

...

...

...

2.1.7.   Sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (6)

2.2.   Ajoneuvojen moottoreiden päästöjä koskeva direktiivi 88/77/ETY

Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutosdirektiivi. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Polttoaine (-aineet) (7): ... (dieselöljy, bensiini, nestekaasu, maakaasu, etanoli ... )

2.2.1.   ESC-testin tulokset (8)

CO: ... g/kWh

THC: ... g/kWh

NO
  x
  : ... g/kWh

Hiukkaset: ... g/kWh

2.2.2.   ELR-testin tulos (8)

Savutus: ... m-1

2.2.3.   ETC-testin tulos (8)

CO: ... g/kWh

THC: ... g/kWh (8)

NMHC: ... g/kWh (8)

CH4: ... g/kWh (8)

NO
  x
  : ... g/kWh

Hiukkaset: ... g/kWh (8)

2.3.   Dieselin savutusta koskeva direktiivi 72/306/ETY

Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutosdirektiivi. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

2.3.1.   Ryntäystestin tulokset

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1) | ... | ... | ... |
| Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus | ... | ... | ... |
| Moottorin suurin pyörintänopeus | ... | ... | ... |
| Öljyn lämpötila (pienin/suurin) | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

Absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)

...

...

...

Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus

...

...

...

Moottorin suurin pyörintänopeus

...

...

...

Öljyn lämpötila (pienin/suurin)

...

...

...

3.   CO2-päästöjä/polttoaineen kulutusta koskevien testien tulokset (9)
   (10)

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero:

| Variantti/versio | ... | ... | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| CO2-päästöjen massa (kaupunkiolosuhteissa) (g/km) | ... | ... | ... |
| CO2-päästöjen massa (muissa kuin kaupunkiolosuhteissa) (g/km) | ... | ... | ... |
| CO2-päästöjen massa (yhdistetty) (g/km) | ... | ... | ... |
| Polttoaineenkulutus (kaupunkiolosuhteissa) (l/100 km) (11) | ... | ... | ... |
| Polttoaineenkulutus (muissa kuin kaupunkiolosuhteissa) (l/100 km) (11) | ... | ... | ... |
| Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km) (11) | ... | ... | ... |

Variantti/versio

...

...

...

CO2-päästöjen massa (kaupunkiolosuhteissa) (g/km)

...

...

...

CO2-päästöjen massa (muissa kuin kaupunkiolosuhteissa) (g/km)

...

...

...

CO2-päästöjen massa (yhdistetty) (g/km)

...

...

...

Polttoaineenkulutus (kaupunkiolosuhteissa) (l/100 km) (11)

...

...

...

Polttoaineenkulutus (muissa kuin kaupunkiolosuhteissa) (l/100 km) (11)

...

...

...

Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km) (11)

...

...

...

---

(1)  Tarvittaessa.

(2)  Ilmoitetaan polttoaineeseen sovellettavat rajoitukset (esim. L-ryhmä tai H-ryhmä maakaasulle).

(3)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(4)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(5)  Tarpeeton yliviivataan.

(6)  Tarpeeton yliviivataan.

(7)  Ilmoitetaan polttoaineeseen sovellettavat rajoitukset (esim. L-ryhmä tai H-ryhmä maakaasulle).

(8)  Tarvitaessa.

(9)  Tarpeeton yliviivataan.

(10)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(11)  Korvataan maakaasukäyttöisten ajoneuvojen osalta yksikkö ”l/100 km” yksiköllä ”m3/100 km”.

LIITE IX

EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS

valmiiden/valmistuneiden (1) ajoneuvojen osalta

I OSA

(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm) tai A4-kokoon taitettu)

Sivu 1

Allekirjoittanut: ...

(täydellinen nimi)

todistaa, että seuraava ajoneuvo:

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi: ...

variantti (2): ...

muunnos (2): ...

| 0.2.1. | Kauppanimi (kauppanimet): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Kauppanimi (kauppanimet): ...

| 0.4. | Luokka: ... |
| --- | --- |

0.4.

Luokka: ...

| 0.5. | Perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite: ...
  Ajoneuvon viimeisimmän rakennusvaiheen toteuttaneen valmistajan nimi ja osoite (1): |
| --- | --- |

0.5.

Perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite: ...

Ajoneuvon viimeisimmän rakennusvaiheen toteuttaneen valmistajan nimi ja osoite (1):

| 0.6. | Lakisääteisten kilpien sijainti: ... |
| --- | --- |

0.6.

Lakisääteisten kilpien sijainti: ...

Ajoneuvon valmistenumero:

Ajoneuvon valmistenumeron sijainti alustassa:

EY-tyyppihyväksynnässä esitetyn ajoneuvotyypin (ajoneuvotyyppien) mukaisesti (1)

Perusajoneuvo: ...

Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Vaihe 2: Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Päiväys: ...

vastaa kaikilta osin valmista/valmistunutta (3) tyyppiä, joka esitetään:

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Ajoneuvo voidaan rekisteröidä pysyvästi ilman lisäksi tehtäviä EY-tyyppihyväksyntöjä jäsenvaltioissa, joissa on oikean-/vasemmanpuoleinen liikenne (4) ja joissa nopeusmittarissa käytetään metrijärjestelmän/englantilaisen järjestelmän (5) yksikköjä.

(Paikka) (Päiväys): ...

(Allekirjoitus) (Asema)

Liitteet (ainoastaan monivaiheisesti valmistettujen ajoneuvotyyppien osalta): vaatimustenmukaisuustodistus kaikkien vaiheiden osalta.

Sivu 2

M1-luokan valmiit tai valmistuneet ajoneuvot

(Jäljempänä esitetyt arvot ja yksiköt ovat ne, jotka esitetään asiaa koskeviin direktiiveihin liittyvissä EY-tyyppihyväksyntäasiakirjoissa. Jos on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden testeistä, arvot on tarkistettava asiaa koskevissa direktiiveissä säädettyjen menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden testeissä kyseisten direktiivien nojalla sallittavat poikkeamat.)

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 2. | Vetävät akselit: ... |
| --- | --- |

2.

Vetävät akselit: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1: ... mm 2. ... mm 3. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1: ... mm 2. ... mm 3. ... mm

| 6.1. | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.1.

Pituus: ... mm

| 7.1. | Leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.1.

Leveys: ... mm

| 8. | Korkeus: ... mm |
| --- | --- |

8.

Korkeus: ... mm

| 11. | Takaylitys: ... mm |
| --- | --- |

11.

Takaylitys: ... mm

| 12.1. | Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg |
| --- | --- |

12.1.

Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ... kg

| 14.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg jne. |
| --- | --- |

14.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg jne.

| 14.3. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg jne. |
| --- | --- |

14.3.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg jne.

| 16. | Suurin sallittu kattokuorma: ... kg |
| --- | --- |

16.

Suurin sallittu kattokuorma: ... kg

| 17. | Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg |
| --- | --- |

17.

Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg

| 18. | Yhdistelmän suurin massa: ... kg |
| --- | --- |

18.

Yhdistelmän suurin massa: ... kg

| 19.1. | Suurin pystysuora kuormitus perävaunun kytkentäpisteessä: ... kg |
| --- | --- |

19.1.

Suurin pystysuora kuormitus perävaunun kytkentäpisteessä: ... kg

| 20. | Moottorin valmistaja: ... |
| --- | --- |

20.

Moottorin valmistaja: ...

| 21. | Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

21.

Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 22. | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

22.

Toimintaperiaate: ...

| 22.1. | Suora ruiskutus: kyllä/ei (6) |
| --- | --- |

22.1.

Suora ruiskutus: kyllä/ei (6)

| 23. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

23.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 24. | Iskutilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

24.

Iskutilavuus: ... cm3

| 25. | Polttoaine: ... |
| --- | --- |

25.

Polttoaine: ...

| 26. | Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm |
| --- | --- |

26.

Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm

| 27. | Kytkin (tyyppi): ... |
| --- | --- |

27.

Kytkin (tyyppi): ...

| 28. | Vaihdelaatikko (tyyppi): ... |
| --- | --- |

28.

Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

| 29. | Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ... |
| --- | --- |

29.

Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ...

| 30. | Vetopyörästön välityssuhde: ... |
| --- | --- |

30.

Vetopyörästön välityssuhde: ...

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... (Z-luokan renkaista, jotka on tarkoitettu asennettaviksi ajoneuvoon, jonka suurin nopeus ylittää 300 km/h, annetaan olennaiset renkaan ominaisuudet); |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... (Z-luokan renkaista, jotka on tarkoitettu asennettaviksi ajoneuvoon, jonka suurin nopeus ylittää 300 km/h, annetaan olennaiset renkaan ominaisuudet);

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 37. | Korin tyyppi: ... |
| --- | --- |

37.

Korin tyyppi: ...

| 38. | Ajoneuvon väri (7): ... |
| --- | --- |

38.

Ajoneuvon väri (7): ...

| 41. | Ovien lukumäärä ja asettelu: ... |
| --- | --- |

41.

Ovien lukumäärä ja asettelu: ...

| 42.1. | Istuinten lukumäärä ja sijainti: ... |
| --- | --- |

42.1.

Istuinten lukumäärä ja sijainti: ...

| 43.1. | Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.1.

Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

| 44. | Suurin nopeus: ... km/h |
| --- | --- |

44.

Suurin nopeus: ... km/h

| 45. | Melutaso |
| --- | --- |

45.

Melutaso

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm

Ohiajomelu: ... dB(A)

| 46.1. | Pakokaasupäästöt (8):
  EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...






  1. | testausmenettely: ...
  CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...
  Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): Hiukkaset: ... |
| --- | --- | --- |

46.1.

Pakokaasupäästöt (8):

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

1.

testausmenettely: ...

CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...

Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): Hiukkaset: ...

| 2. | testausmenettely (jos sovellettavissa) ...
  CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- |

2.

testausmenettely (jos sovellettavissa) ...

CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ...

| 46.2. | CO2-päästöt/polttoaineen kulutus (8):
  EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero: ... | CO2-päästöt | Polttoaineen kulutus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaupunkiolosuhteissa: | ... g/km | ... l/100 km/m3/100 km (9) |
| Muissa kuin kaupunkiolosuhteissa: | ... g/km | ... l/100 km/m3/100 km (9) |
| Yhdistetty: | ... g/km | ... l/100 km/m3/100 km (9) |

46.2.

CO2-päästöt/polttoaineen kulutus (8):

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero: ...

CO2-päästöt

Polttoaineen kulutus

Kaupunkiolosuhteissa:

... g/km

... l/100 km/m3/100 km (9)

Muissa kuin kaupunkiolosuhteissa:

... g/km

... l/100 km/m3/100 km (9)

Yhdistetty:

... g/km

... l/100 km/m3/100 km (9)

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) tarvittaessa:







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) tarvittaessa:

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

Sivu 2

M2- ja M3-luokan valmiit tai valmistuneet ajoneuvot

(Jäljempänä esitetyt arvot ja yksiköt ovat ne, jotka esitetään asiaa koskeviin direktiiveihin liittyvissä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa. Jos on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden testeistä, arvot on tarkistettava asiaa koskevissa direktiiveissä säädettyjen menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden testeissä kyseisten direktiivien nojalla sallittavat poikkeamat.)

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 2. | Vetävät akselit: ... |
| --- | --- |

2.

Vetävät akselit: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm

| 6.1. | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.1.

Pituus: ... mm

| 6.3. | Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm |
| --- | --- |

6.3.

Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm

| 7.1. | Leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.1.

Leveys: ... mm

| 8. | Korkeus: ... mm |
| --- | --- |

8.

Korkeus: ... mm

| 10.1. | Ajoneuvon kattama maapinta-ala: ... m2 |
| --- | --- |

10.1.

Ajoneuvon kattama maapinta-ala: ... m2

| 11. | Takaylitys: ... mm |
| --- | --- |

11.

Takaylitys: ... mm

| 12.1. | Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg |
| --- | --- |

12.1.

Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 14.4. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.4.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 16. | Suurin sallittu kattokuorma: ... kg |
| --- | --- |

16.

Suurin sallittu kattokuorma: ... kg

| 17. | Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg |
| --- | --- |

17.

Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg

| 18. | Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

18.

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 19.1. | Suurin teknisesti sallittu ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa ... kg |
| --- | --- |

19.1.

Suurin teknisesti sallittu ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa ... kg

| 20. | Moottorin valmistaja: |
| --- | --- |

20.

Moottorin valmistaja:

| 21. | Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

21.

Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 22. | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

22.

Toimintaperiaate: ...

| 22.1. | Suora ruiskutus: kyllä/ei (10) |
| --- | --- |

22.1.

Suora ruiskutus: kyllä/ei (10)

| 23. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

23.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 24. | Iskutilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

24.

Iskutilavuus: ... cm3

| 25. | Polttoaine: ... |
| --- | --- |

25.

Polttoaine: ...

| 26. | Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm |
| --- | --- |

26.

Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm

| 27. | Kytkin (tyyppi): ... |
| --- | --- |

27.

Kytkin (tyyppi): ...

| 28. | Vaihdelaatikko (tyyppi): ... |
| --- | --- |

28.

Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

| 29. | Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ... |
| --- | --- |

29.

Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ...

| 30. | Vetopyörästön välityssuhde: ... |
| --- | --- |

30.

Vetopyörästön välityssuhde: ...

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ...

| 33.1. | Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (10) |
| --- | --- |

33.1.

Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (10)

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 36. | Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar |
| --- | --- |

36.

Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar

| 37. | Korin tyyppi: ... |
| --- | --- |

37.

Korin tyyppi: ...

| 41. | Ovien lukumäärä ja asettelu: ... |
| --- | --- |

41.

Ovien lukumäärä ja asettelu: ...

| 42.2. | Istumapaikkojen lukumäärä (lukuun ottamatta kuljettajan istuinta): ... |
| --- | --- |

42.2.

Istumapaikkojen lukumäärä (lukuun ottamatta kuljettajan istuinta): ...

| 42.3. | Seisomapaikkojen lukumäärä: ... |
| --- | --- |

42.3.

Seisomapaikkojen lukumäärä: ...

| 43.1. | Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.1.

Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

| 44. | Suurin nopeus: ... km/h |
| --- | --- |

44.

Suurin nopeus: ... km/h

| 45. | Melutaso |
| --- | --- |

45.

Melutaso

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm

Ohiajomelu: ... dB(A)

| 46.1. | Pakokaasupäästöt (11):
  EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...






  1. | testausmenettely: ...
  CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...
  Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- | --- |

46.1.

Pakokaasupäästöt (11):

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

1.

testausmenettely: ...

CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...

Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ...

| 2. | testausmenettely (jos sovellettavissa) ...
  CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- |

2.

testausmenettely (jos sovellettavissa) ...

CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

Sivu 2

N1-, N2- ja N3-luokan valmiit tai valmistuneet ajoneuvot

(Jäljempänä esitetyt arvot ja yksiköt ovat ne, jotka esitetään asiaa koskeviin direktiiveihin liittyvissä EY-tyyppihyväksyntäasiakirjoissa. Jos on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden testeistä, arvot on tarkistettava asiaa koskevissa direktiiveissä säädettyjen menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden testeissä kyseisten direktiivien nojalla sallittavat poikkeamat.)

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 2. | Vetävät akselit: ... |
| --- | --- |

2.

Vetävät akselit: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 4.1. | Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys, jos on kyse säädettävästä vetopöydästä): ... mm |
| --- | --- |

4.1.

Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys, jos on kyse säädettävästä vetopöydästä): ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm

| 6.1. | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.1.

Pituus: ... mm

| 6.3. | Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm |
| --- | --- |

6.3.

Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm

| 6.5. | Kuormausalueen pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.5.

Kuormausalueen pituus: ... mm

| 7.1. | Leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.1.

Leveys: ... mm

| 8. | Korkeus: ... mm |
| --- | --- |

8.

Korkeus: ... mm

| 10.2. | Ajoneuvon kattama maapinta-ala (ainoastaan N2- ja N3-luokkien osalta): ... m2 |
| --- | --- |

10.2.

Ajoneuvon kattama maapinta-ala (ainoastaan N2- ja N3-luokkien osalta): ... m2

| 11. | Takaylitys: ... mm |
| --- | --- |

11.

Takaylitys: ... mm

| 12.1. | Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg |
| --- | --- |

12.1.

Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 14.4. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.4.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 15. | Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

15.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

| 17. | Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa: |
| --- | --- |

17.

Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa:

| 17.1. | Varsinainen perävaunu: ... |
| --- | --- |

17.1.

Varsinainen perävaunu: ...

| 17.2. | Puoliperävaunu: ... |
| --- | --- |

17.2.

Puoliperävaunu: ...

| 17.3. | Keskiakseliperävaunu: ... |
| --- | --- |

17.3.

Keskiakseliperävaunu: ...

| 17.4. | Perävaunun (jarruttoman) suurin teknisesti sallittu massa: ... kg |
| --- | --- |

17.4.

Perävaunun (jarruttoman) suurin teknisesti sallittu massa: ... kg

| 18. | Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

18.

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 19.1. | Suurin teknisesti sallittu ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa ... kg |
| --- | --- |

19.1.

Suurin teknisesti sallittu ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa ... kg

| 20. | Moottorin valmistaja: ... |
| --- | --- |

20.

Moottorin valmistaja: ...

| 21. | Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

21.

Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 22. | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

22.

Toimintaperiaate: ...

| 22.1. | Suora ruiskutus: kyllä/ei (12) |
| --- | --- |

22.1.

Suora ruiskutus: kyllä/ei (12)

| 23. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

23.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 24. | Iskutilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

24.

Iskutilavuus: ... cm3

| 25. | Polttoaine: ... |
| --- | --- |

25.

Polttoaine: ...

| 26. | Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm |
| --- | --- |

26.

Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm

| 27. | Kytkin (tyyppi): ... |
| --- | --- |

27.

Kytkin (tyyppi): ...

| 28. | Vaihdelaatikko (tyyppi): ... |
| --- | --- |

28.

Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

| 29. | Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ... |
| --- | --- |

29.

Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ...

| 30. | Vetopyörästön välityssuhde: ... |
| --- | --- |

30.

Vetopyörästön välityssuhde: ...

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ...

| 33.1. | Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (13) |
| --- | --- |

33.1.

Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (13)

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 36. | Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar |
| --- | --- |

36.

Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar

| 37. | Korin tyyppi: ... |
| --- | --- |

37.

Korin tyyppi: ...

| 38. | Ajoneuvon väri (14) (ainoastaan N1-luokan osalta): ... |
| --- | --- |

38.

Ajoneuvon väri (14) (ainoastaan N1-luokan osalta): ...

| 39. | Säiliön tilavuus (ainoastaan säiliöajoneuvojen osalta): ... m3 |
| --- | --- |

39.

Säiliön tilavuus (ainoastaan säiliöajoneuvojen osalta): ... m3

| 40. | Suurin nosturin nostomomentti ... kNm. |
| --- | --- |

40.

Suurin nosturin nostomomentti ... kNm.

| 41. | Ovien lukumäärä ja asettelu: ... |
| --- | --- |

41.

Ovien lukumäärä ja asettelu: ...

| 42.1. | Istuinten lukumäärä ja sijainti: ... |
| --- | --- |

42.1.

Istuinten lukumäärä ja sijainti: ...

| 43.1. | Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.1.

Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

| 44. | Suurin nopeus: ... km/h |
| --- | --- |

44.

Suurin nopeus: ... km/h

| 45. | Melutaso |
| --- | --- |

45.

Melutaso

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm

Ohiajomelu: ... dB(A)

| 46.1. | Pakokaasupäästöt (15):
  Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...






  1. | testausmenettely: ...
  CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...
  Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- | --- |

46.1.

Pakokaasupäästöt (15):

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

1.

testausmenettely: ...

CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...

Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ...

| 2. | testausmenettely (jos sovellettavissa) ...
  CO: ... NOx: ... NMHC: ... CH4: ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- |

2.

testausmenettely (jos sovellettavissa) ...

CO: ... NOx: ... NMHC: ... CH4: ... Hiukkaset: ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 48.1. | EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (16) |
| --- | --- |

48.1.

EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (16)

| 48.2. | EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (16) |
| --- | --- |

48.2.

EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (16)

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

Sivu 2

O1-, O2-, O3- ja O4-luokan valmiit tai valmistuneet ajoneuvot

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm

| 6.1. | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.1.

Pituus: ... mm

| 6.4. | Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: ... mm |
| --- | --- |

6.4.

Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: ... mm

| 6.5. | Kuormausalueen pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.5.

Kuormausalueen pituus: ... mm

| 7.1. | Leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.1.

Leveys: ... mm

| 8. | Korkeus: ... mm |
| --- | --- |

8.

Korkeus: ... mm

| 10.3. | Ajoneuvon kattama maapinta-ala (ainoastaan O2-, O3- ja O4-luokkien osalta): ... m2 |
| --- | --- |

10.3.

Ajoneuvon kattama maapinta-ala (ainoastaan O2-, O3- ja O4-luokkien osalta): ... m2

| 11. | Takaylitys: ... mm |
| --- | --- |

11.

Takaylitys: ... mm

| 12.1. | Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg |
| --- | --- |

12.1.

Korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa: ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.5. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg kytkentäkohta: ... kg |
| --- | --- |

14.5.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg kytkentäkohta: ... kg

| 14.6. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ... kg. |
| --- | --- |

14.6.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ... kg.

| 15. | Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

15.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

| 19.2. | B-, D-, E- ja H-luokan kytkentälaitteiden osalta: vetoajoneuvon suurin massa (T) tai ajoneuvoyhdistelmän suurin massa (jos T < 32 000 kg): ... kg |
| --- | --- |

19.2.

B-, D-, E- ja H-luokan kytkentälaitteiden osalta: vetoajoneuvon suurin massa (T) tai ajoneuvoyhdistelmän suurin massa (jos T < 32 000 kg): ... kg

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ...

| 33.2. | Akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (17) |
| --- | --- |

33.2.

Akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (17)

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 37. | Korin tyyppi: ... |
| --- | --- |

37.

Korin tyyppi: ...

| 39. | Säiliön tilavuus (ainoastaan säiliöajoneuvojen osalta): ... m3 |
| --- | --- |

39.

Säiliön tilavuus (ainoastaan säiliöajoneuvojen osalta): ... m3

| 43.2. | Kytkentälaitteen hyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.2.

Kytkentälaitteen hyväksyntämerkintä: ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 48.1. | EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (18) |
| --- | --- |

48.1.

EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (18)

| 48.2. | EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: /luokka (luokat): ... /ei (18) |
| --- | --- |

48.2.

EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: /luokka (luokat): ... /ei (18)

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

II OSA

EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS

Keskeneräiset ajoneuvot

(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm) tai A4-kokoon taitettu)

Sivu 1

Allekirjoittanut: ...

(täydellinen nimi)

todistaa, että seuraava ajoneuvo:

| 0.1. | Merkki (valmistajan toiminimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (valmistajan toiminimi): ...

| 0.2. | Tyyppi: ...
  Variantti (19): ...
  Muunnos (19): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi: ...

Variantti (19): ...

Muunnos (19): ...

| 0.2.1. | Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ... |
| --- | --- |

0.2.1.

Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): ...

| 0.4. | Luokka: ... |
| --- | --- |

0.4.

Luokka: ...

| 0.5. | Perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite: ...
  Ajoneuvon viimeisimmän rakennusvaiheen toteuttaneen valmistajan nimi ja osoite (20): ... |
| --- | --- |

0.5.

Perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite: ...

Ajoneuvon viimeisimmän rakennusvaiheen toteuttaneen valmistajan nimi ja osoite (20): ...

| 0.6. | Lakisääteisten kilpien sijainti: ...
  Ajoneuvon valmistenumero: ...
  Ajoneuvon valmistenumeron sijainti alustassa: ... |
| --- | --- |

0.6.

Lakisääteisten kilpien sijainti: ...

Ajoneuvon valmistenumero: ...

Ajoneuvon valmistenumeron sijainti alustassa: ...

EY-tyyppihyväksynnässä esitetyn ajoneuvotyypin (ajoneuvotyyppien) mukaisesti (20)

Perusajoneuvo: Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Vaihe 2: Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

vastaa kaikilta osin keskeneräistä tyyppiä, joka esitetään:

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Päiväys: ...

Ajoneuvoa ei voida rekisteröidä pysyvästi ilman lisäksi tehtäviä EY-tyyppihyväksyntöjä.

(Paikka) (Päiväys) (Allekirjoitus) (Asema)

Liitteet: Vaatimustenmukaisuustodistus kaikkien vaiheiden osalta.

Sivu 2

M1-luokan keskeneräiset ajoneuvot

(Jäljempänä esitetyt arvot ja yksiköt ovat ne, jotka esitetään asiaa koskeviin direktiiveihin liittyvissä EYtyyppihyväksyntäasiakirjoissa. Jos on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden testeistä, arvot on tarkistettava asiaa koskevissa direktiiveissä säädettyjen menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden testeissä kyseisten direktiivien nojalla sallittavat poikkeamat.)

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 2. | Vetävät akselit: ... |
| --- | --- |

2.

Vetävät akselit: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm

| 6.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm

| 7.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm

| 9.1. | Painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.1.

Painopisteen korkeus: ... mm

| 9.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 9.3. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.3.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 13.1. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg |
| --- | --- |

13.1.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg

| 13.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg |
| --- | --- |

13.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg |
| --- | --- |

14.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg

| 14.3. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.3.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 16. | Suurin sallittu kattokuorma: ... kg |
| --- | --- |

16.

Suurin sallittu kattokuorma: ... kg

| 17. | Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg |
| --- | --- |

17.

Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg

| 18. | Yhdistelmän suurin massa: ... kg |
| --- | --- |

18.

Yhdistelmän suurin massa: ... kg

| 19.1. | Suurin pystysuora kuormitus perävaunun kytkentäpisteessä: ... kg |
| --- | --- |

19.1.

Suurin pystysuora kuormitus perävaunun kytkentäpisteessä: ... kg

| 20. | Moottorin valmistaja: ... |
| --- | --- |

20.

Moottorin valmistaja: ...

| 21. | Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

21.

Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 22. | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

22.

Toimintaperiaate: ...

| 22.1. | Suora ruiskutus: kyllä/ei (21) |
| --- | --- |

22.1.

Suora ruiskutus: kyllä/ei (21)

| 23. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

23.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 24. | Iskutilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

24.

Iskutilavuus: ... cm3

| 25. | Polttoaine: ... |
| --- | --- |

25.

Polttoaine: ...

| 26. | Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm |
| --- | --- |

26.

Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm

| 27. | Kytkin (tyyppi): ... |
| --- | --- |

27.

Kytkin (tyyppi): ...

| 28. | Vaihdelaatikko (tyyppi): ... |
| --- | --- |

28.

Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

| 29. | Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ... |
| --- | --- |

29.

Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ...

| 30. | Vetopyörästön välityssuhde: ... |
| --- | --- |

30.

Vetopyörästön välityssuhde: ...

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ...

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 41. | Ovien lukumäärä ja asettelu: ... |
| --- | --- |

41.

Ovien lukumäärä ja asettelu: ...

| 42.1. | Istuinten lukumäärä ja sijainti: ... |
| --- | --- |

42.1.

Istuinten lukumäärä ja sijainti: ...

| 43.1. | Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.1.

Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

| 43.3. | Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ... |
| --- | --- |

43.3.

Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ...

| 43.4. | Ominaisarvot (22): D ... /V ... /S ... /U ... |
| --- | --- |

43.4.

Ominaisarvot (22): D ... /V ... /S ... /U ...

| 45. | Melutaso:
  Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...
  Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm
  Ohiajomelu: ... dB(A) |
| --- | --- |

45.

Melutaso:

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm

Ohiajomelu: ... dB(A)

| 46.1. | Pakokaasupäästöt (22):
  EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...
  1. testausmenettely: ...
  CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...
  Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): Hiukkaset: ...
  2. testausmenettely (jos sovellettavissa) ...
  CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- |

46.1.

Pakokaasupäästöt (22):

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

1. testausmenettely: ...

CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...

Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): Hiukkaset: ...

2. testausmenettely (jos sovellettavissa) ...

CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) tarvittaessa:







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) tarvittaessa:

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 49. | Alusta suunniteltu ainoastaan maastoajoneuvoille: kyllä/ei (23) |
| --- | --- |

49.

Alusta suunniteltu ainoastaan maastoajoneuvoille: kyllä/ei (23)

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

Sivu 2

M2- ja M3-luokan keskeneräiset ajoneuvot

(Jäljempänä esitetyt arvot ja yksiköt ovat ne, jotka esitetään asiaa koskeviin direktiiveihin liittyvissä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa. Jos on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden testeistä, arvot on tarkistettava asiaa koskevissa direktiiveissä säädettyjen menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden testeissä kyseisten direktiivien nojalla sallittavat poikkeamat.)

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 2. | Vetävät akselit: ... |
| --- | --- |

2.

Vetävät akselit: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm

| 6.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm

| 6.3. | Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm |
| --- | --- |

6.3.

Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm

| 7.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm

| 9.1. | Painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.1.

Painopisteen korkeus: ... mm

| 9.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 9.3. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.3.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 12.3. | Ajoneuvon alustan massa: ... kg |
| --- | --- |

12.3.

Ajoneuvon alustan massa: ... kg

| 13.1. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg |
| --- | --- |

13.1.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg

| 13.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

13.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 14.4. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.4.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 16. | Suurin sallittu kattokuorma: ... kg |
| --- | --- |

16.

Suurin sallittu kattokuorma: ... kg

| 17. | Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg |
| --- | --- |

17.

Perävaunun suurin massa (jarruilla varustettu): ... kg; (jarruton): ... kg

| 18. | Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

18.

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 19.1. | Suurin teknisesti sallittu ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa ... kg |
| --- | --- |

19.1.

Suurin teknisesti sallittu ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa ... kg

| 20. | Moottorin valmistaja: ... |
| --- | --- |

20.

Moottorin valmistaja: ...

| 21. | Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

21.

Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 22. | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

22.

Toimintaperiaate: ...

| 22.1. | Suora ruiskutus: kyllä/ei (24) |
| --- | --- |

22.1.

Suora ruiskutus: kyllä/ei (24)

| 23. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

23.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 24. | Iskutilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

24.

Iskutilavuus: ... cm3

| 25. | Polttoaine: ... |
| --- | --- |

25.

Polttoaine: ...

| 26. | Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm |
| --- | --- |

26.

Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm

| 27. | Kytkin (tyyppi): ... |
| --- | --- |

27.

Kytkin (tyyppi): ...

| 28. | Vaihdelaatikko (tyyppi): ... |
| --- | --- |

28.

Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

| 29. | Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ... |
| --- | --- |

29.

Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ...

| 30. | Vetopyörästön välityssuhde: ... |
| --- | --- |

30.

Vetopyörästön välityssuhde: ...

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ...

| 33.1. | Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (24) |
| --- | --- |

33.1.

Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (24)

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 36. | Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar |
| --- | --- |

36.

Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar

| 41. | Ovien lukumäärä ja asettelu: ... |
| --- | --- |

41.

Ovien lukumäärä ja asettelu: ...

| 43.1. | Kytkentälaitteen hyväksyntämerkintä, jos sellainen on: ... |
| --- | --- |

43.1.

Kytkentälaitteen hyväksyntämerkintä, jos sellainen on: ...

| 43.3. | Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ... |
| --- | --- |

43.3.

Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ...

| 43.4. | Ominaisarvot (24): D ... /V ... /S ... /U ... |
| --- | --- |

43.4.

Ominaisarvot (24): D ... /V ... /S ... /U ...

| 45. | Melutaso:
  Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...
  Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm
  Ohiajomelu: ... dB(A) |
| --- | --- |

45.

Melutaso:

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm

Ohiajomelu: ... dB(A)

| 46.1. | Pakokaasupäästöt (25):
  EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...
  1. testausmenettely: ...
  CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...
  Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ...
  2. testausmenettely (jos sovellettavissa) ...
  CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- |

46.1.

Pakokaasupäästöt (25):

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

1. testausmenettely: ...

CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...

Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ...

2. testausmenettely (jos sovellettavissa) ...

CO: ... NOx: ... NMHC: ... THC: ... CH4: ... Hiukkaset: ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 49. | Alusta suunniteltu ainoastaan maastoajoneuvoille: kyllä/ei (26) |
| --- | --- |

49.

Alusta suunniteltu ainoastaan maastoajoneuvoille: kyllä/ei (26)

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

Sivu 2

N1-, N2- ja N3-luokan keskeneräiset ajoneuvot

(Jäljempänä esitetyt arvot ja yksiköt ovat ne, jotka esitetään asiaa koskeviin direktiiveihin liittyvissä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa. Jos on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden testeistä, arvot on tarkistettava asiaa koskevissa direktiiveissä säädettyjen menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vaatimustenmukaisuuden testeissä kyseisten direktiivien nojalla sallittavat poikkeamat.)

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 2. | Vetävät akselit: ... |
| --- | --- |

2.

Vetävät akselit: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 4.2. | Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): mm |
| --- | --- |

4.2.

Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm

| 6.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm

| 6.3. | Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm |
| --- | --- |

6.3.

Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: ... mm

| 7.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm

| 9.1. | Painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.1.

Painopisteen korkeus: ... mm

| 9.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 9.3. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.3.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 12.3. | Ajoneuvon alustan massa: ... kg |
| --- | --- |

12.3.

Ajoneuvon alustan massa: ... kg

| 13.1. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg |
| --- | --- |

13.1.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg

| 13.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

13.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 14.4. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg |
| --- | --- |

14.4.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg 4. ... kg

| 15. | Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

15.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

| 17. | Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa: |
| --- | --- |

17.

Moottoriajoneuvojen suurin teknisesti sallittu hinattava massa:

| 17.1. | Varsinainen perävaunu: ... |
| --- | --- |

17.1.

Varsinainen perävaunu: ...

| 17.2. | Puoliperävaunu: ... |
| --- | --- |

17.2.

Puoliperävaunu: ...

| 17.3. | Keskiakseliperävaunu: ... |
| --- | --- |

17.3.

Keskiakseliperävaunu: ...

| 17.4. | Perävaunun suurin massa (jarruton): ... kg; |
| --- | --- |

17.4.

Perävaunun suurin massa (jarruton): ... kg;

| 18. | Yhdistelmän suurin massa: ... kg |
| --- | --- |

18.

Yhdistelmän suurin massa: ... kg

| 19.1. | Suurin pystysuora kuormitus perävaunun kytkentäpisteessä: ... kg |
| --- | --- |

19.1.

Suurin pystysuora kuormitus perävaunun kytkentäpisteessä: ... kg

| 20. | Moottorin valmistaja: ... |
| --- | --- |

20.

Moottorin valmistaja: ...

| 21. | Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ... |
| --- | --- |

21.

Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

| 22. | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

22.

Toimintaperiaate: ...

| 22.1. | Suora ruiskutus: kyllä/ei (27) |
| --- | --- |

22.1.

Suora ruiskutus: kyllä/ei (27)

| 23. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

23.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 24. | Iskutilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

24.

Iskutilavuus: ... cm3

| 25. | Polttoaine: ... |
| --- | --- |

25.

Polttoaine: ...

| 26. | Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm |
| --- | --- |

26.

Suurin nettoteho: ... kW pyörintänopeudella ... rpm

| 27. | Kytkin (tyyppi): |
| --- | --- |

27.

Kytkin (tyyppi):

| 28. | Vaihdelaatikko (tyyppi): ... |
| --- | --- |

28.

Vaihdelaatikko (tyyppi): ...

| 29. | Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ... |
| --- | --- |

29.

Vaihteiden välityssuhteet: 1. ... 2. ... 3. ... 4. ... 5. ... 6. ...

| 30. | Vetopyörästön välityssuhde: ... |
| --- | --- |

30.

Vetopyörästön välityssuhde: ...

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... akseli 4: ...

| 33.1. | Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (28) |
| --- | --- |

33.1.

Vetävä(t) akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (28)

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 36. | Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar |
| --- | --- |

36.

Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: ... bar

| 41. | Ovien lukumäärä ja asettelu: ... |
| --- | --- |

41.

Ovien lukumäärä ja asettelu: ...

| 42.1. | Istuinten lukumäärä ja sijainti: ... |
| --- | --- |

42.1.

Istuinten lukumäärä ja sijainti: ...

| 43.1. | Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.1.

Mahdollisen kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

| 43.3. | Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ... |
| --- | --- |

43.3.

Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ...

| 43.4. | Ominaisarvot (28): D ... /V ... /S ... /U ... |
| --- | --- |

43.4.

Ominaisarvot (28): D ... /V ... /S ... /U ...

| 45. | Melutaso:
  Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...
  Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm
  Ohiajomelu: ... dB(A) |
| --- | --- |

45.

Melutaso:

Hyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

Paikallaan oleva: ... dB(A) moottorin pyörintänopeudella: ... rpm

Ohiajomelu: ... dB(A)

| 46.1. | Pakokaasupäästöt (29):
  EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...
  1. testausmenettely: ...
  CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...
  Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ...
  2. testausmenettely (jos sovellettavissa) ...
  CO: ... NOx: ... NMHC: ... CH4: ... Hiukkaset: ... |
| --- | --- |

46.1.

Pakokaasupäästöt (29):

EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan perusdirektiivin ja viimeisimmän muutosdirektiivin numero. Jos kyseessä on direktiivi, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ...

1. testausmenettely: ...

CO: ... HC: ... NOx: ... HC + NOx: ...

Savu (absorptiokertoimen korjattu arvo (m-1)): ... Hiukkaset: ...

2. testausmenettely (jos sovellettavissa) ...

CO: ... NOx: ... NMHC: ... CH4: ... Hiukkaset: ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 48.1. | EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (30) |
| --- | --- |

48.1.

EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (30)

| 48.2. | EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (30) |
| --- | --- |

48.2.

EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (30)

| 49. | Alusta suunniteltu ainoastaan maastoajoneuvoille: kyllä/ei (30) |
| --- | --- |

49.

Alusta suunniteltu ainoastaan maastoajoneuvoille: kyllä/ei (30)

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

Sivu 2

O1-, O2-, O3- ja O4-luokan keskeneräiset ajoneuvot

| 1. | Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

1.

Akseleiden lukumäärä: ... ja pyörien lukumäärä: ...

| 3. | Akseliväli: ... mm |
| --- | --- |

3.

Akseliväli: ... mm

| 5. | Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm |
| --- | --- |

5.

Raideväli(t): 1. ... mm 2. ... mm 3. ... mm 4. ... mm

| 6.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm |
| --- | --- |

6.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu pituus: ... mm

| 6.4. | Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: ... mm |
| --- | --- |

6.4.

Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: ... mm

| 7.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm |
| --- | --- |

7.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu leveys: ... mm

| 9.1. | Painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.1.

Painopisteen korkeus: ... mm

| 9.2. | Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.2.

Valmistuneen ajoneuvon suurin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 9.3. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm |
| --- | --- |

9.3.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu painopisteen korkeus: ... mm

| 12.3. | Ajoneuvon alustan massa: ... kg |
| --- | --- |

12.3.

Ajoneuvon alustan massa: ... kg

| 13.1. | Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg |
| --- | --- |

13.1.

Valmistuneen ajoneuvon pienin sallittu massa: ... kg

| 13.2. | Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg |
| --- | --- |

13.2.

Tämän massan jakautuminen akseleille: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg

| 14.1. | Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg |
| --- | --- |

14.1.

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ... kg

| 14.5. | Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg kytkentäkohta: ... kg |
| --- | --- |

14.5.

Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 1. ... kg 2. ... kg 3. ... kg kytkentäkohta: ... kg

| 14.6. | Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. kg 2. kg 3. ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ... kg. |
| --- | --- |

14.6.

Suurin teknisesti sallittu akselimassa: 1. kg 2. kg 3. ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ... kg.

| 15. | Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ... |
| --- | --- |

15.

Ylösnostettavan akselin (ylösnostettavien akseleiden) tai kuormitettavan akselin (kuormitettavien akselien) sijainti: ...

| 19.2. | B-, D-, E- ja H-luokan kytkentälaitteiden osalta: vetoajoneuvon suurin massa (T) tai ajoneuvoyhdistelmän suurin massa (jos T < 32 000 kg): ... kg |
| --- | --- |

19.2.

B-, D-, E- ja H-luokan kytkentälaitteiden osalta: vetoajoneuvon suurin massa (T) tai ajoneuvoyhdistelmän suurin massa (jos T < 32 000 kg): ... kg

| 32. | Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ... |
| --- | --- |

32.

Renkaat ja pyörät: akseli 1: ... akseli 2: ... akseli 3: ...

| 33.2. | Akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (31) |
| --- | --- |

33.2.

Akseli(t) varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (31)

| 34. | Ohjaus, tehostustapa: ... |
| --- | --- |

34.

Ohjaus, tehostustapa: ...

| 35. | Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ... |
| --- | --- |

35.

Lyhyt kuvaus jarrujärjestelmästä: ...

| 43.2. | Kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ... |
| --- | --- |

43.2.

Kytkentälaitteen EY-tyyppihyväksyntämerkintä: ...

| 43.3. | Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ... |
| --- | --- |

43.3.

Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: ...

| 43.4. | Ominaisarvot (31): D ... /V ... /S ... /U ... |
| --- | --- |

43.4.

Ominaisarvot (31): D ... /V ... /S ... /U ...

| 47. | Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):







  Italia: ... | Ranska: ... | Espanja: ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia: ... | Saksa: ... | Luxemburg: ... |
| Tanska: ... | Alankomaat: ... | Kreikka: ... |
| Yhdistynyt kuningaskunta: ... | Irlanti: ... | Portugali: ... |
| Itävalta: ... | Ruotsi: ... | Suomi: ... |

47.

Veronalainen teho tai kansallinen koodinumero (kansalliset koodinumerot) (tarvittaessa):

Italia: ...

Ranska: ...

Espanja: ...

Belgia: ...

Saksa: ...

Luxemburg: ...

Tanska: ...

Alankomaat: ...

Kreikka: ...

Yhdistynyt kuningaskunta: ...

Irlanti: ...

Portugali: ...

Itävalta: ...

Ruotsi: ...

Suomi: ...

| 48.1. | EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (32) |
| --- | --- |

48.1.

EY-tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (32)

| 48.2. | EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (32) |
| --- | --- |

48.2.

EY-tyyppihyväksytty määrättyjen eläinten kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokka (luokat): ... /ei (32)

| 50. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

50.

Huomautukset: ...

| 51. | Poikkeukset: ... |
| --- | --- |

51.

Poikkeukset: ...

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Ilmoitetaan myös numerotunnus tai aakkosnumeerinen tunnus. Tämä koodi saa sisältää enintään 25 yksikköä vaihtoehdon tai 35 yksikköä muunnoksen osalta.

(3)  Tarpeeton yliviivataan.

(4)  Ilmoitetaan, soveltuuko valmistettu ajoneuvo käytettäväksi oikean- vai vasemmanpuoleisessa liikenteessä vai sekä oikean- että vasemmanpuoleisessa liikenteessä.

(5)  Ilmoitetaan, käytetäänkö asennetussa nopeusmittarissa metrijärjestelmän vai sekä metrijärjestelmän että englantilaisen järjestelmän yksikköjä.

(6)  Tarpeeton yliviivataan.

(7)  Ilmoitetaan ainoastaan perusväri(t) seuraavasti: valkoinen, keltainen, oranssi, punainen, sinipunainen, sininen, vihreä, harmaa, ruskea tai musta.

(8)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(9)  Tarpeeton yliviivataan.

(10)  Tarpeeton yliviivataan.

(11)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(12)  Tarpeeton yliviivataan.

(13)  Tarpeeton yliviivataan.

(14)  Ilmoitetaan ainoastaan perusväri(t) seuraavasti: valkoinen, keltainen, oranssi, punainen, sinipunainen, sininen, vihreä, harmaa, ruskea tai musta.

(15)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(16)  Tarpeeton yliviivataan.

(17)  Tarpeeton yliviivataan.

(18)  Tarpeeton yliviivataan.

(19)  Ilmoitetaan myös numerotunnus tai aakkosnumeerinen tunnus. Tämä koodi saa sisältää enintään 25 yksikköä vaihtoehdon tai 35 yksikköä muunnoksen osalta.

(20)  Tarpeeton yliviivataan.

(21)  Tarpeeton yliviivataan.

(22)  Tarpeeton yliviivataan.

(23)  Tarpeeton yliviivataan.

(24)  Tarpeeton yliviivataan.

(25)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(26)  Tarpeeton yliviivataan.

(27)  Tarpeeton yliviivataan.

(28)  Tarpeeton yliviivataan.

(29)  Toistetaan bensiinille ja kaasumaiselle polttoaineelle, jos kyseessä on ajoneuvo, jossa voidaan käyttää bensiiniä tai kaasumaista polttoainetta. Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.

(30)  Tarpeeton yliviivataan.

(31)  Tarpeeton yliviivataan.

(32)  Tarpeeton yliviivataan.

LIITE X

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVAT MENETTELYT

0.   TAVOITTEET

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevalla menettelyllä pyritään varmistamaan, että jokainen ajoneuvo, järjestelmä, osa ja erillinen tekninen yksikkö on tuotettu ja tuotetaan myös vastaisuudessa tyyppihyväksyntänsä mukaisesti.

Menettelyihin sisältyvät erottamattomina osina laadunhallintajärjestelmien arviointi, jota jäljempänä kutsutaan alkuarvioinniksi (1), sekä hyväksynnän kohteen ja tuotteeseen liittyvien valvontatoimien varmennus, joita kutsutaan tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyksi.

1.   ALKUARVIOINTI

| 1.1. | Jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten on varmistettava ennen EY-tyyppihyväksynnän myöntämistä, että käytettävissä on toimenpiteet ja menettelyt, joilla voidaan tyydyttävästi taata tehokas valvonta sen varmistamiseksi, että tuotannossa olevat osat, järjestelmät, erilliset tekniset yksiköt tai ajoneuvot ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. |
| --- | --- |

1.1.

Jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten on varmistettava ennen EY-tyyppihyväksynnän myöntämistä, että käytettävissä on toimenpiteet ja menettelyt, joilla voidaan tyydyttävästi taata tehokas valvonta sen varmistamiseksi, että tuotannossa olevat osat, järjestelmät, erilliset tekniset yksiköt tai ajoneuvot ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

| 1.2. | EY-tyyppihyväksynnän myöntävän viranomaisen on tarkistettava, täyttyvätkö 1.1 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2.

EY-tyyppihyväksynnän myöntävän viranomaisen on tarkistettava, täyttyvätkö 1.1 kohdassa asetetut vaatimukset.

Kyseisen viranomaisen on hyväksyttävä alkuarviointi sekä jäljempänä 2 osassa tarkoitetut tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyt ottaen tarvittaessa huomioon yhden jäljempänä 1.2.1-1.2.3 kohdassa kuvatuista järjestelyistä tai tarvittaessa kyseisten järjestelyjen yhdistelmän kokonaan tai osittain.

| 1.2.1. | Hyväksynnän myöntävän EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen tai EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten puolesta toimivan nimetyn elimen on toteutettava varsinainen alkuarviointi ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastus. |
| --- | --- |

1.2.1.

Hyväksynnän myöntävän EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen tai EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten puolesta toimivan nimetyn elimen on toteutettava varsinainen alkuarviointi ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastus.

| 1.2.1.1. | Toteutettavan alkuarvioinnin laajuutta määrittäessään EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on otettava huomioon seuraavia seikkoja koskevat saatavissa olevat tiedot:






  — | jäljempänä 1.2.3 kohdassa kuvattu valmistajan todistus, jota ei ole pätevöity tai tunnustettu kyseisen kohdan perusteella, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.

Toteutettavan alkuarvioinnin laajuutta määrittäessään EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on otettava huomioon seuraavia seikkoja koskevat saatavissa olevat tiedot:

—

jäljempänä 1.2.3 kohdassa kuvattu valmistajan todistus, jota ei ole pätevöity tai tunnustettu kyseisen kohdan perusteella,

| — | osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksynnän osalta laatujärjestelmien arvioinnit, jotka ajoneuvon valmistaja(t) on suorittanut (ovat suorittaneet) osan tai erillisen teknisen yksikön valmistajan tiloissa yhden tai useamman kyseisellä teollisuudenalalla sovellettavan, yhdenmukaistetun EN ISO 9002 - 1994 tai EN ISO 9001 - 2000 -standardin vaatimukset täyttävän eritelmän mukaisesti; 7.3 kohdassa (jonka aiheena on asiakastyytyväisyys ja jatkuva parantaminen) olevat suunnittelun ja kehityksen käsitteisiin liittyvät vaatimukset saa jättää ottamatta huomioon. |
| --- | --- |

—

osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksynnän osalta laatujärjestelmien arvioinnit, jotka ajoneuvon valmistaja(t) on suorittanut (ovat suorittaneet) osan tai erillisen teknisen yksikön valmistajan tiloissa yhden tai useamman kyseisellä teollisuudenalalla sovellettavan, yhdenmukaistetun EN ISO 9002 - 1994 tai EN ISO 9001 - 2000 -standardin vaatimukset täyttävän eritelmän mukaisesti; 7.3 kohdassa (jonka aiheena on asiakastyytyväisyys ja jatkuva parantaminen) olevat suunnittelun ja kehityksen käsitteisiin liittyvät vaatimukset saa jättää ottamatta huomioon.

| 1.2.2. | Myös toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen tai EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen tähän tarkoitukseen määräämä nimetty elin voi tehdä alkuarvioinnin ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastuksen. Tällöin kyseisen toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa esitetään alueet ja tuotantoyksiköt, joilla katsotaan olevan merkitystä EY-tyyppihyväksyttävän tuotteen (EY-tyyppihyväksyttävien tuotteiden) ja sen direktiivin kannalta, jonka mukaisesti kyseiset tuotteet tyyppihyväksytään (2). Kun toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut vaatimustenmukaisuusvakuutusta koskevan pyynnön EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaiselta, sen on viipymättä lähetettävä vaatimustenmukaisuusvakuutus tai ilmoitettava, ettei se pysty antamaan tällaista vakuutusta. Lausunnossa on oltava vähintään seuraavat tiedot:






  Yhtymä tai yhtiö: | (esim. XYZ Automotive) |
| --- | --- | --- |
| Alaorganisaatio: | (esim. Euroopan osasto) |
| Tehtaat/valmistuspaikat: | (esim. moottoritehdas 1 (Yhdistynyt kuningaskunta) ajoneuvotehdas 2 (Saksa)) |
| Valmistetut ajoneuvot/osat: | (esim. kaikki M1-luokan mallit) |
| Arvioidut alueet: | (esim. moottorien kokoonpano, korin puristaminen ja kokoonpano, ajoneuvojen kokoonpano) |
| Tutkitut asiakirjat: | (esim. yhtiön ja valmistuspaikan laatukäsikirja ja -menettelyt) |
| Arviointi: | (esim. suoritettu 18.-30.9.2001)
  (esim. suunniteltu seurantakäynti: maaliskuu 2002) |

1.2.2.

Myös toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen tai EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen tähän tarkoitukseen määräämä nimetty elin voi tehdä alkuarvioinnin ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastuksen. Tällöin kyseisen toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa esitetään alueet ja tuotantoyksiköt, joilla katsotaan olevan merkitystä EY-tyyppihyväksyttävän tuotteen (EY-tyyppihyväksyttävien tuotteiden) ja sen direktiivin kannalta, jonka mukaisesti kyseiset tuotteet tyyppihyväksytään (2). Kun toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut vaatimustenmukaisuusvakuutusta koskevan pyynnön EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaiselta, sen on viipymättä lähetettävä vaatimustenmukaisuusvakuutus tai ilmoitettava, ettei se pysty antamaan tällaista vakuutusta. Lausunnossa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

Yhtymä tai yhtiö:

(esim. XYZ Automotive)

Alaorganisaatio:

(esim. Euroopan osasto)

Tehtaat/valmistuspaikat:

(esim. moottoritehdas 1 (Yhdistynyt kuningaskunta) ajoneuvotehdas 2 (Saksa))

Valmistetut ajoneuvot/osat:

(esim. kaikki M1-luokan mallit)

Arvioidut alueet:

(esim. moottorien kokoonpano, korin puristaminen ja kokoonpano, ajoneuvojen kokoonpano)

Tutkitut asiakirjat:

(esim. yhtiön ja valmistuspaikan laatukäsikirja ja -menettelyt)

Arviointi:

(esim. suoritettu 18.-30.9.2001)

(esim. suunniteltu seurantakäynti: maaliskuu 2002)

| 1.2.3. | EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on myös hyväksyttävä, että yhdenmukaistetun EN ISO 9002 - 1994 -standardin (jonka soveltamisalaan tuotantolaitokset ja hyväksyttävä tuote (hyväksyttävät tuotteet) kuuluvat) tai EN ISO 9001 - 2000 -standardin (jonka 7.3 kohdassa (asiakastyytyväisyys ja jatkuva parantaminen) olevat suunnittelun ja kehityksen käsitteisiin liittyvät vaatimukset saa jättää ottamatta huomioon), tai vastaavan yhdenmukaistetun standardin mukainen valmistajan asianmukainen todistus täyttää 1.2 kohdassa asetetut alkuarviointia koskevat vaatimukset. Valmistajan on esitettävä tiedot todistuksesta sekä huolehdittava siitä, että EY-tyyppihyväksyntäviranomaisille ilmoitetaan kaikista todistuksen voimassaoloon tai soveltamisalaan tehtävistä muutoksista. |
| --- | --- |

1.2.3.

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on myös hyväksyttävä, että yhdenmukaistetun EN ISO 9002 - 1994 -standardin (jonka soveltamisalaan tuotantolaitokset ja hyväksyttävä tuote (hyväksyttävät tuotteet) kuuluvat) tai EN ISO 9001 - 2000 -standardin (jonka 7.3 kohdassa (asiakastyytyväisyys ja jatkuva parantaminen) olevat suunnittelun ja kehityksen käsitteisiin liittyvät vaatimukset saa jättää ottamatta huomioon), tai vastaavan yhdenmukaistetun standardin mukainen valmistajan asianmukainen todistus täyttää 1.2 kohdassa asetetut alkuarviointia koskevat vaatimukset. Valmistajan on esitettävä tiedot todistuksesta sekä huolehdittava siitä, että EY-tyyppihyväksyntäviranomaisille ilmoitetaan kaikista todistuksen voimassaoloon tai soveltamisalaan tehtävistä muutoksista.

| 1.3. | Ajoneuvon järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksikköjen hyväksynnän myöntämiseksi tehtyjä alkuarviointeja ei tarvitse toistaa koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän vuoksi, vaan niitä täydennetään arvioinnilla, joka kattaa koko ajoneuvon kokoamiseen liittyvät paikat ja toimet, joita aiemmat arvioinnit eivät kattaneet. |
| --- | --- |

1.3.

Ajoneuvon järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksikköjen hyväksynnän myöntämiseksi tehtyjä alkuarviointeja ei tarvitse toistaa koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän vuoksi, vaan niitä täydennetään arvioinnilla, joka kattaa koko ajoneuvon kokoamiseen liittyvät paikat ja toimet, joita aiemmat arvioinnit eivät kattaneet.

2.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 2.1. | Kukin tämän direktiivin tai erillisdirektiivin mukaisesti hyväksytty ajoneuvo, järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaiseksi, eli sen on täytettävä tämän direktiivin tai jonkin liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa olevan erillisdirektiivin vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.

Kukin tämän direktiivin tai erillisdirektiivin mukaisesti hyväksytty ajoneuvo, järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaiseksi, eli sen on täytettävä tämän direktiivin tai jonkin liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa olevan erillisdirektiivin vaatimukset.

| 2.2. | Myöntäessään EY-tyyppihyväksynnän jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että voimassa on riittävät määräykset ja kirjalliset valvontasuunnitelmat, joista sovitaan valmistajan kanssa kunkin hyväksynnän osalta, jotta voidaan suorittaa määrävälein testit tai niihin liittyvät tarkastukset ja tarvittaessa erityisesti erillisdirektiiveissä säädetyt testit, joilla tarkistetaan, että ajoneuvo, järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on edelleen hyväksytyn tyypin mukainen. |
| --- | --- |

2.2.

Myöntäessään EY-tyyppihyväksynnän jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että voimassa on riittävät määräykset ja kirjalliset valvontasuunnitelmat, joista sovitaan valmistajan kanssa kunkin hyväksynnän osalta, jotta voidaan suorittaa määrävälein testit tai niihin liittyvät tarkastukset ja tarvittaessa erityisesti erillisdirektiiveissä säädetyt testit, joilla tarkistetaan, että ajoneuvo, järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on edelleen hyväksytyn tyypin mukainen.

| 2.3. | EY-tyyppihyväksynnän haltijan on erityisesti |
| --- | --- |

2.3.

EY-tyyppihyväksynnän haltijan on erityisesti

| 2.3.1. | varmistettava, että käytettävissä on menettelyt, joilla tuotteiden (ajoneuvojen, järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksikköjen) vaatimustenmukaisuutta hyväksyttyyn tyyppiin nähden valvotaan tehokkaasti, ja että näitä menettelyjä sovelletaan, |
| --- | --- |

2.3.1.

varmistettava, että käytettävissä on menettelyt, joilla tuotteiden (ajoneuvojen, järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksikköjen) vaatimustenmukaisuutta hyväksyttyyn tyyppiin nähden valvotaan tehokkaasti, ja että näitä menettelyjä sovelletaan,

| 2.3.2. | voitava käyttää kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittavaa testauslaitteistoa tai muuta tarkoituksenmukaista laitteistoa, |
| --- | --- |

2.3.2.

voitava käyttää kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittavaa testauslaitteistoa tai muuta tarkoituksenmukaista laitteistoa,

| 2.3.3. | varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määrätään yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisten kanssa, tämä aika ei saa olla yli kymmenen vuotta, |
| --- | --- |

2.3.3.

varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määrätään yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisten kanssa, tämä aika ei saa olla yli kymmenen vuotta,

| 2.3.4. | analysoitava kunkin testi- tai tarkastustyypin tulokset tarkistaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden siten, että teolliselle tuotannolle ominaiset vaihtelut sallitaan, |
| --- | --- |

2.3.4.

analysoitava kunkin testi- tai tarkastustyypin tulokset tarkistaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden siten, että teolliselle tuotannolle ominaiset vaihtelut sallitaan,

| 2.3.5. | huolehdittava siitä, että jokaiselle tuotetyypille tehdään ainakin tässä direktiivissä säädetyt tarkastukset sekä liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa mainituissa sovellettavissa erillisdirektiiveissä säädetyt testit, |
| --- | --- |

2.3.5.

huolehdittava siitä, että jokaiselle tuotetyypille tehdään ainakin tässä direktiivissä säädetyt tarkastukset sekä liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa mainituissa sovellettavissa erillisdirektiiveissä säädetyt testit,

| 2.3.6. | huolehdittava siitä, että kaikki näyte- tai testikappalesarjat, jotka niille tehdyn testi- tai tarkastustyypin perusteella osoittautuvat vaatimusten vastaisiksi, johtavat uuteen näytteenottoon ja testiin tai tarkastukseen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatettaisiin jälleen vaatimustenmukaiseksi, |
| --- | --- |

2.3.6.

huolehdittava siitä, että kaikki näyte- tai testikappalesarjat, jotka niille tehdyn testi- tai tarkastustyypin perusteella osoittautuvat vaatimusten vastaisiksi, johtavat uuteen näytteenottoon ja testiin tai tarkastukseen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatettaisiin jälleen vaatimustenmukaiseksi,

| 2.3.7. | koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta 2.3.5 kohdassa tarkoitetut tarkastukset rajoitetaan niihin, joilla voidaan tarkastaa, että noudatetaan asianmukaista rakennuseritelmää, joka liittyy hyväksyntään ja erityisesti liitteessä III esitettyyn ilmoituslomakkeeseen sekä tämän direktiivin liitteessä IX esitettyjä vaatimustenmukaisuustodistuksia varten vaadittaviin tietoihin. |
| --- | --- |

2.3.7.

koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta 2.3.5 kohdassa tarkoitetut tarkastukset rajoitetaan niihin, joilla voidaan tarkastaa, että noudatetaan asianmukaista rakennuseritelmää, joka liittyy hyväksyntään ja erityisesti liitteessä III esitettyyn ilmoituslomakkeeseen sekä tämän direktiivin liitteessä IX esitettyjä vaatimustenmukaisuustodistuksia varten vaadittaviin tietoihin.

3.   JATKUVAT TARKASTUKSET

| 3.1. | EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. |
| --- | --- |

3.1.

EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät.

| 3.1.1. | Tavallisesti valvotaan, että tässä liitteessä olevassa 1.2 kohdassa (alkuarviointi ja tuotteen vaatimustenmukaisuus) määrättyjä menettelyjä sovelletaan edelleen tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Tavallisesti valvotaan, että tässä liitteessä olevassa 1.2 kohdassa (alkuarviointi ja tuotteen vaatimustenmukaisuus) määrättyjä menettelyjä sovelletaan edelleen tehokkaasti.

| 3.1.1.1. | Varmentamislaitoksen (joka on tämän liitteen 1.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti pätevöity tai tunnustettu) suorittamat valvontatoimet on hyväksyttävä 3.1.1. kohdan vaatimusten mukaisiksi alkuarviointia varten vahvistettujen menettelyjen osalta (1.2.3 kohta). |
| --- | --- |

3.1.1.1.

Varmentamislaitoksen (joka on tämän liitteen 1.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti pätevöity tai tunnustettu) suorittamat valvontatoimet on hyväksyttävä 3.1.1. kohdan vaatimusten mukaisiksi alkuarviointia varten vahvistettujen menettelyjen osalta (1.2.3 kohta).

| 3.1.1.2. | EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten tekemien tarkastusten (muiden kuin 3.1.1.1. kohdassa tarkoitettujen tarkastusten) tavanomaisen suoritusvälin on taattava, että tässä liitteessä olevan 1 ja 2 osan mukaisesti sovellettavat aiheelliset tarkastukset toistetaan tyyppihyväksyntäviranomaisten luottamukseen perustuvin aikavälein. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten tekemien tarkastusten (muiden kuin 3.1.1.1. kohdassa tarkoitettujen tarkastusten) tavanomaisen suoritusvälin on taattava, että tässä liitteessä olevan 1 ja 2 osan mukaisesti sovellettavat aiheelliset tarkastukset toistetaan tyyppihyväksyntäviranomaisten luottamukseen perustuvin aikavälein.

| 3.2. | Testi- tai tarkastusasiakirjojen sekä tuotantoasiakirjojen on oltava kaikissa tarkastuksissa tarkastajan käytettävissä; tämä koskee erityisesti niiden testien tai tarkastusten tuloksia, joista on tämän liitteen 2.2 kohdassa tarkoitetut määräykset ja kirjalliset valvontasuunnitelmat. |
| --- | --- |

3.2.

Testi- tai tarkastusasiakirjojen sekä tuotantoasiakirjojen on oltava kaikissa tarkastuksissa tarkastajan käytettävissä; tämä koskee erityisesti niiden testien tai tarkastusten tuloksia, joista on tämän liitteen 2.2 kohdassa tarkoitetut määräykset ja kirjalliset valvontasuunnitelmat.

| 3.3. | Jos testin luonne sen sallii, tarkastaja saa ottaa satunnaisotoksen näytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa (tai teknisen tutkimuslaitoksen laboratoriossa, jos erillisdirektiivissä niin säädetään). Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrätä valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella. |
| --- | --- |

3.3.

Jos testin luonne sen sallii, tarkastaja saa ottaa satunnaisotoksen näytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa (tai teknisen tutkimuslaitoksen laboratoriossa, jos erillisdirektiivissä niin säädetään). Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrätä valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

| 3.4. | Jos valvonnan taso osoittautuu riittämättömäksi tai jos osoittautuu tarpeelliseksi tarkastaa 3.2 kohdan mukaisesti tehtyjen testien luotettavuus, tarkastaja valitsee näytteitä, jotka toimitetaan EY-tyyppihyväksyntätestit tehneelle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.4.

Jos valvonnan taso osoittautuu riittämättömäksi tai jos osoittautuu tarpeelliseksi tarkastaa 3.2 kohdan mukaisesti tehtyjen testien luotettavuus, tarkastaja valitsee näytteitä, jotka toimitetaan EY-tyyppihyväksyntätestit tehneelle tekniselle tutkimuslaitokselle.

| 3.5. | Jos tarkastuksesta saadaan epätyydyttäviä tuloksia, EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että toteutetaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla tuotanto saatetaan jälleen vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

3.5.

Jos tarkastuksesta saadaan epätyydyttäviä tuloksia, EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että toteutetaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla tuotanto saatetaan jälleen vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman nopeasti.

---

(1)  Ohjeita arvioinnin suunnitteluun ja toteuttamiseen on yhdenmukaistetussa standardissa ISO 10011, osat 1, 2 ja 3, 1991.

(2)  Esimerkiksi asiaa koskeva erillisdirektiivi, jos hyväksyttävä tuote on järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö, ja direktiivi 70/156/ETY, jos hyväksyttävä tuote on koko ajoneuvo.

LIITE XI

ERIKOISKÄYTTÖÖN TARKOITETTUJEN AJONEUVOJEN LUONNE JA NIITÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

Lisäys 1

Matkailuautot, ambulanssit ja ruumisautot

| Kohta | Kohde | Direktiivin numero | M1 ≤ 2 500


   (1)
  kg | M1 > 2 500


   (1)
  kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melutasot | 70/157/ETY | H | G+H | G+H | G+H |
| 2 | Päästöt | 70/220/ETY | Q | G+Q | G+Q | G+Q |
| 3 | Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | 70/221/ETY | F | F | F | F |
| 4 | Takarekisterikilven tila | 70/222/ETY | X | X | X | X |
| 5 | Ohjauslaite | 70/311/ETY | X | G | G | G |
| 6 | Ovien lukot ja saranat | 70/387/ETY | B | G+B | | |
| 7 | Äänimerkinantolaite | 70/388/ETY | X | X | X | X |
| 8 | Näkyvyys taakse | 71/127/ETY | X | G | G | G |
| 9 | Jarrutus | 71/320/ETY | X | G | G | G |
| 10 | Radiohäiriöiden vaimennus | 72/245/ETY | X | X | X | X |
| 11 | Dieselin savutus | 72/306/ETY | H | H | H | H |
| 12 | Sisävarusteet | 74/60/ETY | C | G+C | | |
| 13 | Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | 74/61/ETY | X | G | G | G |
| 14 | Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | 74/297/ETY | X | G | | |
| 15 | Istuinten lujuus | 74/408/ETY | D | G+D | G+D | G+D |
| 16 | Ulkonevat osat | 74/483/ETY | ohjaamo X; muut osat A | ohjaamo G; muut osat A | | |
| 17 | Nopeusmittari ja peruutusvaihde | 75/443/ETY | X | X | X | X |
| 18 | Lakisääteiset kilvet | 76/114/ETY | X | X | X | X |
| 19 | Turvavöiden kiinnityspisteet | 76/115/ETY | D | G+L | G+L | G+L |
| 20 | Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 76/756/ETY | A+N | ohjaamo A+G+N; muut osat A+N | ohjaamo A+G+N; muut osat A+N | ohjaamo A+G+N; muut osat A+N |
| 21 | Heijastimet | 76/757/ETY | X | X | X | X |
| 22 | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, huomio- ja sivuvalaisimet | 76/758/ETY | X | X | X | X |
| 23 | Suuntavalaisimet | 76/759/ETY | X | X | X | X |
| 24 | Takarekisterikilven valot | 76/760/ETY | X | X | X | X |
| 25 | Ajovalaisimet (myös polttimot) | 76/761/ETY | X | X | X | X |
| 26 | Etusumuvalaisimet | 76/762/ETY | X | X | X | X |
| 27 | Vetokoukku | 77/389/ETY | E | E | E | E |
| 28 | Takasumuvalaisimet | 77/538/ETY | X | X | X | X |
| 29 | Peruutusvalaisimet | 77/539/ETY | X | X | X | X |
| 30 | Pysäköintivalaisimet | 77/540/ETY | X | X | X | X |
| 31 | Turvavyöt | 77/541/ETY | D | G+M | G+M | G+M |
| 32 | Näkyvyys eteen | 77/649/ETY | X | G | | |
| 33 | Hallintalaitteiden merkinnät | 78/316/ETY | X | X | X | X |
| 34 | Huurteen-/sumunpoistolaitteet | 78/317/ETY | X | G+O | O | O |
| 35 | Pesimet/pyyhkimet | 78/318/ETY | X | G+O | O | O |
| 36 | Lämmitysjärjestelmät | 2001/56/EY | I | G+P | | |
| 37 | Pyörien roiskesuojat | 78/549/ETY | X | G | | |
| 38 | Pääntuet | 78/932/ETY | D | G+D | | |
| 39 | CO2-päästöt/polttoaineen kulutus | 80/1268/ETY | N/A | N/A | | |
| 40 | Moottorin teho | 80/1269/ETY | X | X | X | X |
| 41 | Dieselpäästöt | 88/77/ETY | H | G+H | G+H | G+H |
| 44 | Massat ja mitat (henkilöautot) | 92/21/ETY | X | X | | |
| 45 | Turvalasit | 92/22/ETY | J | G+J | G+J | G+J |
| 46 | Renkaat | 92/23/ETY | X | G | G | G |
| 47 | Nopeudenrajoittimet | 92/24/ETY | | | | X |
| 48 | Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot) | 97/27/EY | | | X | X |
| 50 | Kytkentälaitteet | 94/20/EY | X | G | G | G |
| 51 | Palo-ominaisuudet | 95/28/EY | | | | ohjaamo G; muut osat X |
| 52 | Linja-autot | 2001/85/EY | | | A | A |
| 53 | Etutörmäys | 96/79/EY | N/A | N/A | | |
| 54 | Sivutörmäys | 96/27/EY | N/A | N/A | | |

Kohta

Kohde

Direktiivin numero

M1 ≤ 2 500

(1)
  kg

M1 > 2 500

(1)
  kg

M2

M3

1

Melutasot

70/157/ETY

H

G+H

G+H

G+H

2

Päästöt

70/220/ETY

Q

G+Q

G+Q

G+Q

3

Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

F

F

F

F

4

Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

X

X

X

X

5

Ohjauslaite

70/311/ETY

X

G

G

G

6

Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

B

G+B

7

Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

X

X

X

X

8

Näkyvyys taakse

71/127/ETY

X

G

G

G

9

Jarrutus

71/320/ETY

X

G

G

G

10

Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

X

X

X

X

11

Dieselin savutus

72/306/ETY

H

H

H

H

12

Sisävarusteet

74/60/ETY

C

G+C

13

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

X

G

G

G

14

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

74/297/ETY

X

G

15

Istuinten lujuus

74/408/ETY

D

G+D

G+D

G+D

16

Ulkonevat osat

74/483/ETY

ohjaamo X; muut osat A

ohjaamo G; muut osat A

17

Nopeusmittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

X

X

X

X

18

Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

X

X

X

X

19

Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

D

G+L

G+L

G+L

20

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

A+N

ohjaamo A+G+N; muut osat A+N

ohjaamo A+G+N; muut osat A+N

ohjaamo A+G+N; muut osat A+N

21

Heijastimet

76/757/ETY

X

X

X

X

22

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, huomio- ja sivuvalaisimet

76/758/ETY

X

X

X

X

23

Suuntavalaisimet

76/759/ETY

X

X

X

X

24

Takarekisterikilven valot

76/760/ETY

X

X

X

X

25

Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

X

X

X

X

26

Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

X

X

X

X

27

Vetokoukku

77/389/ETY

E

E

E

E

28

Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

X

X

X

X

29

Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

X

X

X

X

30

Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

X

X

X

X

31

Turvavyöt

77/541/ETY

D

G+M

G+M

G+M

32

Näkyvyys eteen

77/649/ETY

X

G

33

Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

X

X

X

X

34

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

X

G+O

O

O

35

Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

X

G+O

O

O

36

Lämmitysjärjestelmät

2001/56/EY

I

G+P

37

Pyörien roiskesuojat

78/549/ETY

X

G

38

Pääntuet

78/932/ETY

D

G+D

39

CO2-päästöt/polttoaineen kulutus

80/1268/ETY

N/A

N/A

40

Moottorin teho

80/1269/ETY

X

X

X

X

41

Dieselpäästöt

88/77/ETY

H

G+H

G+H

G+H

44

Massat ja mitat (henkilöautot)

92/21/ETY

X

X

45

Turvalasit

92/22/ETY

J

G+J

G+J

G+J

46

Renkaat

92/23/ETY

X

G

G

G

47

Nopeudenrajoittimet

92/24/ETY

X

48

Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot)

97/27/EY

X

X

50

Kytkentälaitteet

94/20/EY

X

G

G

G

51

Palo-ominaisuudet

95/28/EY

ohjaamo G; muut osat X

52

Linja-autot

2001/85/EY

A

A

53

Etutörmäys

96/79/EY

N/A

N/A

54

Sivutörmäys

96/27/EY

N/A

N/A

---

(1)  Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna.

Lisäys 2

Panssariajoneuvot

| Kohta | Kohde | Direktiivin numero | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melutasot | 70/157/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Päästöt | 70/220/ETY | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 3 | Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | 70/221/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4 | Takarekisterikilven tila | 70/222/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Ohjauslaite | 70/311/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Ovien lukot ja saranat | 70/387/ETY | X | | | X | X | X | | | | |
| 7 | Äänimerkinantolaite | 70/388/ETY | A+K | A+K | A+K | A+K | A+K | A+K | | | | |
| 8 | Näkyvyys taakse | 71/127/ETY | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 9 | Jarrutus | 71/320/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10 | Radiohäiriöiden vaimennus | 72/245/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 11 | Dieselin savutus | 72/306/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 12 | Sisävarusteet | 74/60/ETY | A | | | | | | | | | |
| 13 | Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | 74/61/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 14 | Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | 74/297/ETY | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 15 | Istuinten lujuus | 74/408/ETY | X | D | D | D | D | D | | | | |
| 16 | Ulkonevat osat | 74/483/ETY | A | | | | | | | | | |
| 17 | Nopeusmittari ja peruutusvaihde | 75/443/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Lakisääteiset kilvet | 76/114/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Turvavöiden kiinnityspisteet | 76/115/ETY | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 20 | Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 76/756/ETY | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 21 | Heijastimet | 76/757/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, huomio- ja sivuvalaisimet | 76/758/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Suuntavalaisimet | 76/759/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Takarekisterikilven valot | 76/760/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Ajovalaisimet (myös polttimot) | 76/761/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Etusumuvalaisimet | 76/762/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vetokoukku | 77/389/ETY | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 28 | Takasumuvalaisimet | 77/538/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Peruutusvalaisimet | 77/539/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Pysäköintivalaisimet | 77/540/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Turvavyöt | 77/541/ETY | A | A | A | A | A | A | | | | |
| 32 | Näkyvyys eteen | 77/649/ETY | S | | | | | | | | | |
| 33 | Hallintalaitteiden merkinnät | 78/316/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Huurteen-/sumunpoistolaitteet | 78/317/ETY | A | O | O | O | O | O | | | | |
| 35 | Pesimet/pyyhkimet | 78/318/ETY | A | O | O | O | O | O | | | | |
| 36 | Lämmitysjärjestelmät | 2001/56/EY | X | | | | | | | | | |
| 37 | Pyörien roiskesuojat | 78/549/ETY | X | | | | | | | | | |
| 38 | Pääntuet | 78/932/ETY | X | | | | | | | | | |
| 39 | CO2-päästöt/polttoaineen kulutus | 80/1268/ETY | N/A | | | | | | | | | |
| 40 | Moottorin teho | 80/1269/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 41 | Dieselpäästöt | 88/77/ETY | A | X | X | X | X | X | | | | |
| 42 | Sivusuojat | 89/297/ETY | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Roiskeenesto-järjestelmät | 91/226/ETY | | | | | X | X | | | X | X |
| 44 | Massat ja mitat (henkilöautot) | 92/21/ETY | X | | | | | | | | | |
| 45 | Turvalasit | 92/22/ETY | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |
| 46 | Renkaat | 92/23/ETY | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| 47 | Nopeudenrajoittimet | 92/24/ETY | | | X | | X | X | | | | |
| 48 | Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot) | 97/27/EY | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Ohjaamon ulkonevat osat | 92/114/ETY | | | | A | A | A | | | | |
| 50 | Kytkentälaitteet | 94/20/EY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 51 | Palo-ominaisuudet | 95/28/EY | | | X | | | | | | | |
| 52 | Linja-autot | 2001/85/EY | | | | | | | | | | |
| 53 | Etutörmäys | 96/79/EY | N/A | | | | | | | | | |
| 54 | Sivutörmäys | 96/27/EY | N/A | | | N/A | | | | | | |
| 56 | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | 98/91/EY | | | | X (1) | X (1) | X (1) | X (1) | X (1) | X (1) | X (1) |
| 57 | Alleajosuoja edessä | 2000/40/EY | | | | | X | X | | | | |

Kohta

Kohde

Direktiivin numero

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Melutasot

70/157/ETY

X

X

X

X

X

X

2

Päästöt

70/220/ETY

A

A

A

A

A

A

3

Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4

Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Ohjauslaite

70/311/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

X

X

X

X

7

Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

A+K

A+K

A+K

A+K

A+K

A+K

8

Näkyvyys taakse

71/127/ETY

A

A

A

A

A

A

9

Jarrutus

71/320/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10

Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

11

Dieselin savutus

72/306/ETY

X

X

X

X

X

X

12

Sisävarusteet

74/60/ETY

A

13

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

X

X

X

X

X

X

14

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

74/297/ETY

N/A

N/A

15

Istuinten lujuus

74/408/ETY

X

D

D

D

D

D

16

Ulkonevat osat

74/483/ETY

A

17

Nopeusmittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

X

X

X

X

X

X

18

Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

A

A

A

A

A

A

20

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

21

Heijastimet

76/757/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, huomio- ja sivuvalaisimet

76/758/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Suuntavalaisimet

76/759/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Takarekisterikilven valot

76/760/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

X

X

X

X

X

X

26

Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

X

X

X

X

X

X

27

Vetokoukku

77/389/ETY

A

A

A

A

A

A

28

Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

X

X

X

X

X

X

31

Turvavyöt

77/541/ETY

A

A

A

A

A

A

32

Näkyvyys eteen

77/649/ETY

S

33

Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

X

X

X

X

X

X

34

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

A

O

O

O

O

O

35

Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

A

O

O

O

O

O

36

Lämmitysjärjestelmät

2001/56/EY

X

37

Pyörien roiskesuojat

78/549/ETY

X

38

Pääntuet

78/932/ETY

X

39

CO2-päästöt/polttoaineen kulutus

80/1268/ETY

N/A

40

Moottorin teho

80/1269/ETY

X

X

X

X

X

X

41

Dieselpäästöt

88/77/ETY

A

X

X

X

X

X

42

Sivusuojat

89/297/ETY

X

X

X

X

43

Roiskeenesto-järjestelmät

91/226/ETY

X

X

X

X

44

Massat ja mitat (henkilöautot)

92/21/ETY

X

45

Turvalasit

92/22/ETY

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

46

Renkaat

92/23/ETY

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

47

Nopeudenrajoittimet

92/24/ETY

X

X

X

48

Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot)

97/27/EY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Ohjaamon ulkonevat osat

92/114/ETY

A

A

A

50

Kytkentälaitteet

94/20/EY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

51

Palo-ominaisuudet

95/28/EY

X

52

Linja-autot

2001/85/EY

53

Etutörmäys

96/79/EY

N/A

54

Sivutörmäys

96/27/EY

N/A

N/A

56

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

98/91/EY

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

57

Alleajosuoja edessä

2000/40/EY

X

X

---

(1)  Direktiivin 98/91/EY vaatimukset ovat sovellettavissa ainoastaan silloin, kun valmistaja hakee EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvolle, joka on tarkoitettu vaarallisten aineiden kuljetukseen.

Lisäys 3

Muut erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot (mukaan luettuna matkailuperävaunut)

Poikkeuksia sallitaan sovellettavan ainoastaan, jos valmistaja pystyy osoittamaan hyväksyntäviranomaisia tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo ei voi täyttää kaikkia vaatimuksia ajoneuvon erityistarkoituksen vuoksi.

| Kohta | Kohde | Direktiivin numero | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melutasot | 70/157/ETY | H | H | H | H | H | | | | |
| 2 | Päästöt | 70/220/ETY | Q | Q | Q | Q | Q | | | | |
| 3 | Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | 70/221/ETY | F | F | F | F | F | X | X | X | X |
| 4 | Takarekisterikilven tila | 70/222/ETY | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R | A+R |
| 5 | Ohjauslaite | 70/311/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Ovien lukot ja saranat | 70/387/ETY | | | B | B | B | | | | |
| 7 | Äänimerkinantolaite | 70/388/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Näkyvyys taakse | 71/127/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Jarrutus | 71/320/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10 | Radiohäiriöiden vaimennus | 72/245/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 11 | Dieselin savutus | 72/306/ETY | H | H | H | H | H | | | | |
| 13 | Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | 74/61/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 14 | Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | 74/297/ETY | | | X | | | | | | |
| 15 | Istuinten lujuus | 74/408/ETY | D | D | D | D | D | | | | |
| 17 | Nopeusmittari ja peruutusvaihde | 75/443/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Lakisääteiset kilvet | 76/114/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Turvavöiden kiinnityspisteet | 76/115/ETY | D | D | D | D | D | | | | |
| 20 | Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 76/756/ETY | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N | A+N |
| 21 | Heijastimet | 76/757/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, huomio- ja sivuvalaisimet | 76/758/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Suuntavalaisimet | 76/759/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Takarekisterikilven valot | 76/760/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Ajovalaisimet (myös polttimot) | 76/761/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Etusumuvalaisimet | 76/762/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vetokoukku | 77/389/ETY | A | A | A | A | A | | | | |
| 28 | Takasumuvalaisimet | 77/538/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Peruutusvalaisimet | 77/539/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Pysäköintivalaisimet | 77/540/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Turvavyöt | 77/541/ETY | D | D | D | D | D | | | | |
| 33 | Hallintalaitteiden merkinnät | 78/316/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Huurteen-/sumunpoistolaitteet | 78/317/ETY | O | O | O | O | O | | | | |
| 35 | Pesimet/pyyhkimet | 78/318/ETY | O | O | O | O | O | | | | |
| 40 | Moottorin teho | 80/1269/ETY | X | X | X | X | X | | | | |
| 41 | Dieselpäästöt | 88/77/ETY | H | H | H | H | H | | | | |
| 42 | Sivusuojat | 89/297/ETY | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Roiskeenesto-järjestelmät | 91/226/ETY | | | | X | X | | | X | X |
| 45 | Turvalasit | 92/22/ETY | J | J | J | J | J | J | J | J | J |
| 46 | Renkaat | 92/23/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 47 | Nopeudenrajoittimet | 92/24/ETY | | X | | X | X | | | | |
| 48 | Massat ja mitat | 97/27/EY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Ohjaamon ulkonevat osat | 92/114/ETY | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Kytkentälaitteet | 94/20/EY | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 51 | Palo-ominaisuudet | 95/28/EY | | X | | | | | | | |
| 52 | Linja-autot | 2001/85/EY | X | X | | | | | | | |
| 54 | Sivutörmäys | 96/27/EY | | | A | | | | | | |
| 56 | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | 98/91/EY | | | | X | X | X | X | X | X |
| 57 | Alleajosuoja edessä | 2000/40/EY | | | | X | X | | | | |

Kohta

Kohde

Direktiivin numero

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Melutasot

70/157/ETY

H

H

H

H

H

2

Päästöt

70/220/ETY

Q

Q

Q

Q

Q

3

Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

F

F

F

F

F

X

X

X

X

4

Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

A+R

5

Ohjauslaite

70/311/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

B

B

B

7

Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

X

X

X

X

X

8

Näkyvyys taakse

71/127/ETY

X

X

X

X

X

9

Jarrutus

71/320/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10

Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

11

Dieselin savutus

72/306/ETY

H

H

H

H

H

13

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

X

X

X

X

X

14

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

74/297/ETY

X

15

Istuinten lujuus

74/408/ETY

D

D

D

D

D

17

Nopeusmittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

X

X

X

X

X

18

Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

D

D

D

D

D

20

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

A+N

21

Heijastimet

76/757/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, huomio- ja sivuvalaisimet

76/758/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Suuntavalaisimet

76/759/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Takarekisterikilven valot

76/760/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

X

X

X

X

X

26

Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

X

X

X

X

X

27

Vetokoukku

77/389/ETY

A

A

A

A

A

28

Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

X

X

X

X

X

31

Turvavyöt

77/541/ETY

D

D

D

D

D

33

Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

X

X

X

X

X

34

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

O

O

O

O

O

35

Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

O

O

O

O

O

40

Moottorin teho

80/1269/ETY

X

X

X

X

X

41

Dieselpäästöt

88/77/ETY

H

H

H

H

H

42

Sivusuojat

89/297/ETY

X

X

X

X

43

Roiskeenesto-järjestelmät

91/226/ETY

X

X

X

X

45

Turvalasit

92/22/ETY

J

J

J

J

J

J

J

J

J

46

Renkaat

92/23/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

47

Nopeudenrajoittimet

92/24/ETY

X

X

X

48

Massat ja mitat

97/27/EY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Ohjaamon ulkonevat osat

92/114/ETY

X

X

X

50

Kytkentälaitteet

94/20/EY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

51

Palo-ominaisuudet

95/28/EY

X

52

Linja-autot

2001/85/EY

X

X

54

Sivutörmäys

96/27/EY

A

56

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

98/91/EY

X

X

X

X

X

X

57

Alleajosuoja edessä

2000/40/EY

X

X

Lisäys 4

Ajoneuvonosturit

| Kohta | Kohde | Direktiivin numero | N3-luokan ajoneuvonosturit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melutasot | 70/157/ETY | T |
| 2 | Päästöt | 70/220/ETY | X |
| 3 | Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana | 70/221/ETY | X |
| 4 | Takarekisterikilven tila | 70/222/ETY | X |
| 5 | Ohjauslaite | 70/311/ETY | Xrapuohjaus sallittu |
| 6 | Ovien lukot ja saranat | 70/387/ETY | A |
| 7 | Äänimerkinantolaite | 70/388/ETY | X |
| 8 | Näkyvyys taakse | 71/127/ETY | X |
| 9 | Jarrutus | 71/320/ETY | U |
| 10 | Radiohäiriöiden vaimennus | 72/245/ETY | X |
| 11 | Dieselin savutus | 72/306/ETY | X |
| 12 | Sisävarusteet | 74/60/ETY | X |
| 13 | Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | 74/61/ETY | X |
| 15 | Istuinten lujuus | 74/408/ETY | D |
| 17 | Nopeusmittari ja peruutusvaihde | 75/443/ETY | X |
| 18 | Lakisääteiset kilvet | 76/114/ETY | X |
| 19 | Turvavöiden kiinnityspisteet | 76/115/ETY | D |
| 20 | Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | 76/756/ETY | A+Y |
| 21 | Heijastimet | 76/757/ETY | X |
| 22 | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet | 76/758/ETY | X |
| 23 | Suuntavalaisimet | 76/759/ETY | X |
| 24 | Takarekisterikilven valot | 76/760/ETY | X |
| 25 | Ajovalaisimet (myös polttimot) | 76/761/ETY | X |
| 26 | Etusumuvalaisimet | 76/762/ETY | X |
| 27 | Vetokoukku | 77/389/ETY | A |
| 28 | Takasumuvalaisimet | 77/538/ETY | X |
| 29 | Peruutusvalaisimet | 77/539/ETY | X |
| 30 | Pysäköintivalaisimet | 77/540/ETY | X |
| 31 | Turvavyöt | 77/541/ETY | D |
| 33 | Hallintalaitteiden merkinnät | 78/316/ETY | X |
| 34 | Huurteen-/sumunpoistolaitteet | 78/317/ETY | O |
| 35 | Pesimet/pyyhkimet | 78/318/ETY | O |
| 40 | Moottorin teho | 80/1269/ETY | X |
| 41 | Dieselpäästöt | 88/77/ETY | V |
| 42 | Sivusuojat | 89/297/ETY | X |
| 43 | Roiskeenesto-järjestelmät | 91/226/ETY | X |
| 45 | Turvalasit | 92/22/ETY | J |
| 46 | Renkaat | 92/23/ETY | A, edellyttäen että ISO:n standardin 10571 - 1995 (E) vaatimukset täyttyvät tai että noudatetaan ETRTO Standards Manual 1998 -käsikirjaa. |
| 47 | Nopeudenrajoittimet | 92/24/ETY | X |
| 48 | Massat ja mitat | 97/27/EY | X |
| 49 | Ohjaamon ulkonevat osat | 92/114/ETY | X |
| 50 | Kytkentälaitteet | 94/20/EY | X |
| 57 | Alleajosuoja edessä | 2000/40/EY | X |

Kohta

Kohde

Direktiivin numero

N3-luokan ajoneuvonosturit

1

Melutasot

70/157/ETY

T

2

Päästöt

70/220/ETY

X

3

Polttonestesäiliöt/alleajosuojat takana

70/221/ETY

X

4

Takarekisterikilven tila

70/222/ETY

X

5

Ohjauslaite

70/311/ETY

Xrapuohjaus sallittu

6

Ovien lukot ja saranat

70/387/ETY

A

7

Äänimerkinantolaite

70/388/ETY

X

8

Näkyvyys taakse

71/127/ETY

X

9

Jarrutus

71/320/ETY

U

10

Radiohäiriöiden vaimennus

72/245/ETY

X

11

Dieselin savutus

72/306/ETY

X

12

Sisävarusteet

74/60/ETY

X

13

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

74/61/ETY

X

15

Istuinten lujuus

74/408/ETY

D

17

Nopeusmittari ja peruutusvaihde

75/443/ETY

X

18

Lakisääteiset kilvet

76/114/ETY

X

19

Turvavöiden kiinnityspisteet

76/115/ETY

D

20

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

76/756/ETY

A+Y

21

Heijastimet

76/757/ETY

X

22

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet

76/758/ETY

X

23

Suuntavalaisimet

76/759/ETY

X

24

Takarekisterikilven valot

76/760/ETY

X

25

Ajovalaisimet (myös polttimot)

76/761/ETY

X

26

Etusumuvalaisimet

76/762/ETY

X

27

Vetokoukku

77/389/ETY

A

28

Takasumuvalaisimet

77/538/ETY

X

29

Peruutusvalaisimet

77/539/ETY

X

30

Pysäköintivalaisimet

77/540/ETY

X

31

Turvavyöt

77/541/ETY

D

33

Hallintalaitteiden merkinnät

78/316/ETY

X

34

Huurteen-/sumunpoistolaitteet

78/317/ETY

O

35

Pesimet/pyyhkimet

78/318/ETY

O

40

Moottorin teho

80/1269/ETY

X

41

Dieselpäästöt

88/77/ETY

V

42

Sivusuojat

89/297/ETY

X

43

Roiskeenesto-järjestelmät

91/226/ETY

X

45

Turvalasit

92/22/ETY

J

46

Renkaat

92/23/ETY

A, edellyttäen että ISO:n standardin 10571 - 1995 (E) vaatimukset täyttyvät tai että noudatetaan ETRTO Standards Manual 1998 -käsikirjaa.

47

Nopeudenrajoittimet

92/24/ETY

X

48

Massat ja mitat

97/27/EY

X

49

Ohjaamon ulkonevat osat

92/114/ETY

X

50

Kytkentälaitteet

94/20/EY

X

57

Alleajosuoja edessä

2000/40/EY

X

Kirjaimien merkitys

| X | Ainoastaan erillisdirektiivissä määritellyt poikkeukset. |
| --- | --- |
| N/A | Tätä direktiiviä ei sovelleta tähän ajoneuvoon (ei vaatimuksia). |
| A | Poikkeus sallitaan, jos täyttä vaatimustenmukaisuutta ei saavuteta erityistarkoitusten vuoksi. Valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaisia tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo ei voi täyttää vaatimuksia sen erityistarkoituksen vuoksi. |
| B | Sovelletaan ainoastaan oviin, joista pääsee istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, ja ainoastaan silloin, kun ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorasti mitattu istuimen R-pisteen ja ovipinnan keskitason välinen etäisyys on enintään 500 mm. |
| C | Sovelletaan ainoastaan siihen ajoneuvon takimmaisen istuimen edessä olevaan osaan, joka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, sekä myös direktiivissä 74/60/ETY määriteltyyn pääniskualueeseen. |
| D | Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäväksi ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, on selkeästi osoitettava käyttäjille joko kuvatunnuksin tai soveltuvin tekstein. |
| E | Ainoastaan etuosan osalta. |
| F | Täyttöputken suunnan ja pituuden muutos sekä sisäänrakennetun säiliön uudelleensijoittaminen sallitaan. |
| G | Perus-/keskeneräisen ajoneuvon (jonka alustaa käytettiin erityiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon rakentamisessa) luokan mukaiset vaatimukset. Keskeneräisten/valmistuneiden ajoneuvojen osalta on hyväksyttävää, että vastaavan N-luokan ajoneuvoja koskevat (suurimpaan massaan perustuvat) vaatimukset täyttyvät. |
| H | Pakojärjestelmän pituuden muuttaminen enintään kahden metrin pituudelta viimeisen äänenvaimentimen jälkeen on sallittua ilman lisätestejä. |
| I | Sovelletaan ainoastaan lämmitysjärjestelmiin, joita ei ole erityisesti suunniteltu asumistarkoituksiin. |
| J | Kaikkien muiden ikkunoiden paitsi ohjaamon ikkunoiden (tuulilasi ja sivulasit) materiaali saa olla joko turvalasia tai jäykkää muovilasitetta. |
| K | Merkinantolaitteita voidaan asentaa lisää. |
| L | Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Takaistuimilla vaaditaan vähintään kiinnityspisteet lantiovöille. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäväksi ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, on selkeästi osoitettava käyttäjille joko kuvatunnuksin tai soveltuvin tekstein. |
| M | Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Kaikilla takaistuimilla vaaditaan vähintään lantiovyöt. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäväksi ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, on selkeästi osoitettava käyttäjille joko kuvatunnuksin tai soveltuvin tekstein. |
| N | Edellyttäen, että kaikki pakolliset valaisinlaitteet on asennettu ja että geometriseen näkyvyyteen ei vaikuteta. |
| O | Ajoneuvon etuosaan on oltava asennettu sopiva järjestelmä. |
| P | Sovelletaan ainoastaan lämmitysjärjestelmiin, joita ei ole erityisesti suunniteltu asumistarkoituksiin. Ajoneuvon etuosaan on oltava asennettu sopiva järjestelmä. |
| Q | Pakojärjestelmän pituuden muuttaminen enintään kahden metrin pituudelta viimeisen äänenvaimentimen jälkeen on sallittua ilman lisätestejä. Edustavimmalle perusajoneuvolle myönnetty EY-tyyppihyväksyntä pysyy voimassa, vaikka vertailupaino muuttuisi. |
| R | Edellyttäen, että kaikkien jäsenvaltioiden rekisterikilvet voidaan asentaa ja että ne ovat asentamisen jälkeen edelleen näkyvissä. |
| S | Valon läpäisysuhde on vähintään 60 % ja A-pilarin näkyvyyttä rajoittava kulma enintään 10°. |
| T | Testi suoritetaan ainoastaan valmiille/valmistuneille ajoneuvoille. Ajoneuvo voidaan testata direktiivin 70/157/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/101/EY, mukaisesti. Direktiivin 70/157/ETY liitteessä I olevan 5.2.2.1 kohdan osalta sovelletaan seuraavia raja-arvoja:
  81 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on alle 75 kW
  83 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on vähintään 75 kW mutta alle 150 kW
  84 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on vähintään 150 kW. |
| U | Testi suoritetaan ainoastaan valmiille/valmistuneille ajoneuvoille. Ajoneuvojen, joissa on enintään 4 akselia, on täytettävä kaikki direktiivissä 71/320/ETY säädetyt vaatimukset. Poikkeukset sallitaan ajoneuvoille, joissa on enemmän kuin 4 akselia, jos:
  ajoneuvon erityisrakenne antaa niihin oikeutuksen
  kaikki direktiivissä 71/320/ETY säädetyt seisonta-, käyttö- ja varajarruihin liittyvät jarrutustehoa koskevat vaatimukset täyttyvät. |
| V | Voidaan hyväksyä direktiivin 97/68/EY vaatimusten täyttyminen. |
| Y | Jos kaikki pakolliset valaisinlaitteet on asennettu. |

X

Ainoastaan erillisdirektiivissä määritellyt poikkeukset.

N/A

Tätä direktiiviä ei sovelleta tähän ajoneuvoon (ei vaatimuksia).

A

Poikkeus sallitaan, jos täyttä vaatimustenmukaisuutta ei saavuteta erityistarkoitusten vuoksi. Valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaisia tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo ei voi täyttää vaatimuksia sen erityistarkoituksen vuoksi.

B

Sovelletaan ainoastaan oviin, joista pääsee istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, ja ainoastaan silloin, kun ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorasti mitattu istuimen R-pisteen ja ovipinnan keskitason välinen etäisyys on enintään 500 mm.

C

Sovelletaan ainoastaan siihen ajoneuvon takimmaisen istuimen edessä olevaan osaan, joka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, sekä myös direktiivissä 74/60/ETY määriteltyyn pääniskualueeseen.

D

Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäväksi ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, on selkeästi osoitettava käyttäjille joko kuvatunnuksin tai soveltuvin tekstein.

E

Ainoastaan etuosan osalta.

F

Täyttöputken suunnan ja pituuden muutos sekä sisäänrakennetun säiliön uudelleensijoittaminen sallitaan.

G

Perus-/keskeneräisen ajoneuvon (jonka alustaa käytettiin erityiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon rakentamisessa) luokan mukaiset vaatimukset. Keskeneräisten/valmistuneiden ajoneuvojen osalta on hyväksyttävää, että vastaavan N-luokan ajoneuvoja koskevat (suurimpaan massaan perustuvat) vaatimukset täyttyvät.

H

Pakojärjestelmän pituuden muuttaminen enintään kahden metrin pituudelta viimeisen äänenvaimentimen jälkeen on sallittua ilman lisätestejä.

I

Sovelletaan ainoastaan lämmitysjärjestelmiin, joita ei ole erityisesti suunniteltu asumistarkoituksiin.

J

Kaikkien muiden ikkunoiden paitsi ohjaamon ikkunoiden (tuulilasi ja sivulasit) materiaali saa olla joko turvalasia tai jäykkää muovilasitetta.

K

Merkinantolaitteita voidaan asentaa lisää.

L

Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Takaistuimilla vaaditaan vähintään kiinnityspisteet lantiovöille. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäväksi ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, on selkeästi osoitettava käyttäjille joko kuvatunnuksin tai soveltuvin tekstein.

M

Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Kaikilla takaistuimilla vaaditaan vähintään lantiovyöt. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäväksi ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, on selkeästi osoitettava käyttäjille joko kuvatunnuksin tai soveltuvin tekstein.

N

Edellyttäen, että kaikki pakolliset valaisinlaitteet on asennettu ja että geometriseen näkyvyyteen ei vaikuteta.

O

Ajoneuvon etuosaan on oltava asennettu sopiva järjestelmä.

P

Sovelletaan ainoastaan lämmitysjärjestelmiin, joita ei ole erityisesti suunniteltu asumistarkoituksiin. Ajoneuvon etuosaan on oltava asennettu sopiva järjestelmä.

Q

Pakojärjestelmän pituuden muuttaminen enintään kahden metrin pituudelta viimeisen äänenvaimentimen jälkeen on sallittua ilman lisätestejä. Edustavimmalle perusajoneuvolle myönnetty EY-tyyppihyväksyntä pysyy voimassa, vaikka vertailupaino muuttuisi.

R

Edellyttäen, että kaikkien jäsenvaltioiden rekisterikilvet voidaan asentaa ja että ne ovat asentamisen jälkeen edelleen näkyvissä.

S

Valon läpäisysuhde on vähintään 60 % ja A-pilarin näkyvyyttä rajoittava kulma enintään 10°.

T

Testi suoritetaan ainoastaan valmiille/valmistuneille ajoneuvoille. Ajoneuvo voidaan testata direktiivin 70/157/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/101/EY, mukaisesti. Direktiivin 70/157/ETY liitteessä I olevan 5.2.2.1 kohdan osalta sovelletaan seuraavia raja-arvoja:

81 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on alle 75 kW

83 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on vähintään 75 kW mutta alle 150 kW

84 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on vähintään 150 kW.

U

Testi suoritetaan ainoastaan valmiille/valmistuneille ajoneuvoille. Ajoneuvojen, joissa on enintään 4 akselia, on täytettävä kaikki direktiivissä 71/320/ETY säädetyt vaatimukset. Poikkeukset sallitaan ajoneuvoille, joissa on enemmän kuin 4 akselia, jos:

ajoneuvon erityisrakenne antaa niihin oikeutuksen

kaikki direktiivissä 71/320/ETY säädetyt seisonta-, käyttö- ja varajarruihin liittyvät jarrutustehoa koskevat vaatimukset täyttyvät.

V

Voidaan hyväksyä direktiivin 97/68/EY vaatimusten täyttyminen.

Y

Jos kaikki pakolliset valaisinlaitteet on asennettu.

LIITE XII

PIENTEN SARJOJEN JA SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

A.   PIENTEN SARJOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

| 1. | Yhteisössä vuosittain 21 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:







  Luokka | Yksikköä |
| --- | --- | --- |
| M1 | 3 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Yhteisössä vuosittain 21 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:

Luokka

Yksikköä

M1

3 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Yhteisössä vuosittain 22 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:







  Luokka | Yksikköä |
| --- | --- | --- |
| M1 | 300 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Yhteisössä vuosittain 22 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:

Luokka

Yksikköä

M1

300

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

B.   SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

Sarjan viimeisiin ajoneuvoihin sovellettavan menettelyn mukaisesti kussakin jäsenvaltiossa käyttöönotettavien valmiiden ja valmistuneiden ajoneuvojen enimmäismäärää rajoitetaan toisella seuraavista jäsenvaltion valitsemista

keinoista:

| — | yhtä tai useampaa tyyppiä edustavien ajoneuvojen suurin lukumäärä saa olla M1-luokan osalta enintään 10 prosenttia ja kunkin muun luokan osalta enintään 30 prosenttia edellisenä vuonna kyseisessä jäsenvaltiossa käyttöönotettujen kaikkia asianomaisia tyyppejä edustavien ajoneuvojen lukumäärästä. Jos M1-luokan osalta 10 prosenttia tai kunkin muun luokan osalta 30 prosenttia on vähemmän kuin 100 ajoneuvoa, jäsenvaltio saa sallia enintään 100 ajoneuvon käyttöönoton, |
| --- | --- |

—

yhtä tai useampaa tyyppiä edustavien ajoneuvojen suurin lukumäärä saa olla M1-luokan osalta enintään 10 prosenttia ja kunkin muun luokan osalta enintään 30 prosenttia edellisenä vuonna kyseisessä jäsenvaltiossa käyttöönotettujen kaikkia asianomaisia tyyppejä edustavien ajoneuvojen lukumäärästä. Jos M1-luokan osalta 10 prosenttia tai kunkin muun luokan osalta 30 prosenttia on vähemmän kuin 100 ajoneuvoa, jäsenvaltio saa sallia enintään 100 ajoneuvon käyttöönoton,

| — | mitä tahansa yhtä tyyppiä edustavien ajoneuvojen määrä rajoitetaan niihin, joille myönnettiin valmistuspäivänä tai sen jälkeen vaatimustenmukaisuustodistus, joka oli voimassa vähintään kolme kuukautta todistuksen myöntämispäivästä, mutta jonka voimassaolo päättyi erillisdirektiivin voimaantulon myötä. |
| --- | --- |

—

mitä tahansa yhtä tyyppiä edustavien ajoneuvojen määrä rajoitetaan niihin, joille myönnettiin valmistuspäivänä tai sen jälkeen vaatimustenmukaisuustodistus, joka oli voimassa vähintään kolme kuukautta todistuksen myöntämispäivästä, mutta jonka voimassaolo päättyi erillisdirektiivin voimaantulon myötä.

LIITE XIII

LUETTELO ERILLISDIREKTIIVIN MUKAISESTI MYÖNNETYISTÄ EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÖISTÄ

Tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

Luettelon numero: ...

Ajanjaksolle (mistä) (mihin) ...

Seuraavat tiedot on annettava jokaisesta edellä ilmoitetun ajanjakson aikana myönnetystä, evätystä tai peruutetusta EY-tyyppihyväksynnästä:

Valmistaja: ...

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Laajennuksen syy (tarvittaessa): ...

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Vahvistamispäivämäärä: ...

Ensimmäinen vahvistamispäivämäärä (laajennuksen osalta): ...

LIITE XIV

MONIVAIHEISESSA EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ NOUDATETTAVAT MENETTELYT

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Monivaiheinen EY-tyyppihyväksyntämenettely edellyttää kaikkien vaiheiden valmistajien yhteistoimintaa. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomaisten on ennen ensimmäisen tai sitä seuraavien vaiheiden hyväksyntien myöntämistä varmistuttava siitä, että asianomaisten valmistajien välisestä tarvittavien asiakirjojen ja tietojen toimittamisesta ja vaihtamisesta on riittävät määräykset, jotta taattaisiin, että valmistunut ajoneuvo täyttää kaikkien liitteessä IV tai XI tarkoitettujen soveltuvien erillisdirektiivien vaatimukset. Toimitettavat ja vaihdettavat tiedot koskevat erityisesti kyseessä olevien järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntiä sekä niitä keskeneräiseen ajoneuvoon kuuluvia osia, joita ei ole vielä hyväksytty. |
| --- | --- |

1.1.

Monivaiheinen EY-tyyppihyväksyntämenettely edellyttää kaikkien vaiheiden valmistajien yhteistoimintaa. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomaisten on ennen ensimmäisen tai sitä seuraavien vaiheiden hyväksyntien myöntämistä varmistuttava siitä, että asianomaisten valmistajien välisestä tarvittavien asiakirjojen ja tietojen toimittamisesta ja vaihtamisesta on riittävät määräykset, jotta taattaisiin, että valmistunut ajoneuvo täyttää kaikkien liitteessä IV tai XI tarkoitettujen soveltuvien erillisdirektiivien vaatimukset. Toimitettavat ja vaihdettavat tiedot koskevat erityisesti kyseessä olevien järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntiä sekä niitä keskeneräiseen ajoneuvoon kuuluvia osia, joita ei ole vielä hyväksytty.

| 1.2. | Tässä liitteessä tarkoitetut EY-tyyppihyväksynnät myönnetään ajoneuvotyypin senhetkisen valmistusvaiheen perusteella, ja niiden on sisällettävä kaikki aikaisemmissa vaiheissa myönnetyt hyväksynnät. |
| --- | --- |

1.2.

Tässä liitteessä tarkoitetut EY-tyyppihyväksynnät myönnetään ajoneuvotyypin senhetkisen valmistusvaiheen perusteella, ja niiden on sisällettävä kaikki aikaisemmissa vaiheissa myönnetyt hyväksynnät.

| 1.3. | Monivaiheisessa EY-tyyppihyväksyntämenettelyssä kukin valmistaja on vastuussa kaikkien niiden järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä ja tuotannon vaatimustenmukaisuudesta, jotka se on valmistanut tai jotka se on lisännyt aiempaan rakennusvaiheeseen. Valmistaja ei ole vastuussa aiemmassa vaiheessa hyväksytyistä järjestelmistä, osista tai erillisistä teknisistä yksiköistä, paitsi jos hän muuttaa asianomaisia osia siten, että aiemmin myönnetty hyväksyntä ei ole enää voimassa. |
| --- | --- |

1.3.

Monivaiheisessa EY-tyyppihyväksyntämenettelyssä kukin valmistaja on vastuussa kaikkien niiden järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä ja tuotannon vaatimustenmukaisuudesta, jotka se on valmistanut tai jotka se on lisännyt aiempaan rakennusvaiheeseen. Valmistaja ei ole vastuussa aiemmassa vaiheessa hyväksytyistä järjestelmistä, osista tai erillisistä teknisistä yksiköistä, paitsi jos hän muuttaa asianomaisia osia siten, että aiemmin myönnetty hyväksyntä ei ole enää voimassa.

2.   MENETTELYT

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on:

| a) | tarkastettava, että kaikki asianmukaisten erillisdirektiivien nojalla myönnetyt EY-tyyppihyväksynnät soveltuvat erillisdirektiivissä olevaan asianomaiseen normiin |
| --- | --- |

a)

tarkastettava, että kaikki asianmukaisten erillisdirektiivien nojalla myönnetyt EY-tyyppihyväksynnät soveltuvat erillisdirektiivissä olevaan asianomaiseen normiin

| b) | huolehdittava, että kaikki tarvittavat tiedot, ottaen huomioon ajoneuvon valmistusvaihe, sisältyvät valmistusasiakirjoihin |
| --- | --- |

b)

huolehdittava, että kaikki tarvittavat tiedot, ottaen huomioon ajoneuvon valmistusvaihe, sisältyvät valmistusasiakirjoihin

| c) | huolehdittava asiakirjojen osalta, että ajoneuvoja koskeva(t) eritelmä(t) ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvät tiedot sisältyvät hyväksyntäasiakirjojen tietoihin ja/tai erillisdirektiivien perusteella annettujen EY-tyyppihyväksyntätodistusten tietoihin; kun on kyse valmistuneesta ajoneuvosta ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvää järjestysnumeroa ei ole yhteenkään erillisdirektiiviin liittyvissä hyväksyntäasiakirjoissa, on varmistettava, että asianomainen osa tai ominaisuus on valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen; |
| --- | --- |

c)

huolehdittava asiakirjojen osalta, että ajoneuvoja koskeva(t) eritelmä(t) ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvät tiedot sisältyvät hyväksyntäasiakirjojen tietoihin ja/tai erillisdirektiivien perusteella annettujen EY-tyyppihyväksyntätodistusten tietoihin; kun on kyse valmistuneesta ajoneuvosta ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvää järjestysnumeroa ei ole yhteenkään erillisdirektiiviin liittyvissä hyväksyntäasiakirjoissa, on varmistettava, että asianomainen osa tai ominaisuus on valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen;

| d) | tehtävä tai annettava tehtäväksi ajoneuvon osien tai järjestelmien tarkastukset hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavista valituista näytekappaleista sen tarkistamiseksi, onko ajoneuvo(t) valmistettu oikeaksi todistettujen hyväksyntäasiakirjojen tietojen mukaisesti kaikkien asianmukaisten erillisdirektiivien nojalla myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntien osalta |
| --- | --- |

d)

tehtävä tai annettava tehtäväksi ajoneuvon osien tai järjestelmien tarkastukset hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavista valituista näytekappaleista sen tarkistamiseksi, onko ajoneuvo(t) valmistettu oikeaksi todistettujen hyväksyntäasiakirjojen tietojen mukaisesti kaikkien asianmukaisten erillisdirektiivien nojalla myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntien osalta

| e) | tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset. |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset.

3.   Edellä olevan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti tarkastettavien ajoneuvojen lukumäärän on oltava riittävä, jotta ajoneuvon valmistusvaiheesta riippuen voidaan tarkistaa niiden yhdistelmien, joille EY-tyyppihyväksyntää haetaan, seuraavat osat:

| — | moottori, |
| --- | --- |

—

moottori,

| — | vaihteisto, |
| --- | --- |

—

vaihteisto,

| — | vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin) |
| --- | --- |

—

vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin)

| — | ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti). |
| --- | --- |

—

ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).

| — | korin tyyppi, |
| --- | --- |

—

korin tyyppi,

| — | ovien lukumäärä, |
| --- | --- |

—

ovien lukumäärä,

| — | hallintalaitteet oikealla/vasemmalla, |
| --- | --- |

—

hallintalaitteet oikealla/vasemmalla,

| — | istuinten lukumäärä, |
| --- | --- |

—

istuinten lukumäärä,

| — | varustetaso. |
| --- | --- |

—

varustetaso.

4.   AJONEUVON TUNNISTAMINEN

| 4.1. | Ajoneuvon valmistenumero






  a) | Direktiivissä 76/114/ETY säädetty perusajoneuvon valmistenumero on säilytettävä kaikissa tyyppihyväksyntäprosessin vaiheissa, jotta prosessin ”jäljitettävyys” voidaan varmistaa. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Ajoneuvon valmistenumero

a)

Direktiivissä 76/114/ETY säädetty perusajoneuvon valmistenumero on säilytettävä kaikissa tyyppihyväksyntäprosessin vaiheissa, jotta prosessin ”jäljitettävyys” voidaan varmistaa.

| b) | Lopullisessa valmistusvaiheessa tästä vaiheesta vastaava valmistaja voi kuitenkin hyväksyntäviranomaisen suostumuksella korvata ajoneuvon valmistenumeron ensimmäisen ja toisen osan omalla ajoneuvon valmistajan koodillaan ja ajoneuvon tunnuskoodilla, jos, ja ainoastaan jos ajoneuvo on rekisteröitävä tämän valmistajan omalle toiminimelle. Tässä tapauksessa ei poisteta perusajoneuvon koko valmistenumeroa. |
| --- | --- |

b)

Lopullisessa valmistusvaiheessa tästä vaiheesta vastaava valmistaja voi kuitenkin hyväksyntäviranomaisen suostumuksella korvata ajoneuvon valmistenumeron ensimmäisen ja toisen osan omalla ajoneuvon valmistajan koodillaan ja ajoneuvon tunnuskoodilla, jos, ja ainoastaan jos ajoneuvo on rekisteröitävä tämän valmistajan omalle toiminimelle. Tässä tapauksessa ei poisteta perusajoneuvon koko valmistenumeroa.

| 4.2. | Valmistajan lisäkilpi
  Toisessa vaiheessa ja sitä seuraavissa vaiheissa kunkin valmistajan on direktiivissä 76/114/ETY tarkoitetun pakollisen kilven lisäksi kiinnitettävä ajoneuvoon lisäkilpi, jonka malli esitetään tämän liitteen lisäyksessä. Tämä lisäkilpi on kiinnitettävä lujasti selvästi näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan sellaiseen ajoneuvon osaan, jota ei todennäköisesti vaihdeta ajoneuvon käyttöiän aikana. Tässä kilvessä on selvästi ja pysyvästi ilmoitettava seuraavat tiedot seuraavassa järjestyksessä:






  — | valmistajan nimi, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan lisäkilpi

Toisessa vaiheessa ja sitä seuraavissa vaiheissa kunkin valmistajan on direktiivissä 76/114/ETY tarkoitetun pakollisen kilven lisäksi kiinnitettävä ajoneuvoon lisäkilpi, jonka malli esitetään tämän liitteen lisäyksessä. Tämä lisäkilpi on kiinnitettävä lujasti selvästi näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan sellaiseen ajoneuvon osaan, jota ei todennäköisesti vaihdeta ajoneuvon käyttöiän aikana. Tässä kilvessä on selvästi ja pysyvästi ilmoitettava seuraavat tiedot seuraavassa järjestyksessä:

—

valmistajan nimi,

| — | EY-tyyppihyväksyntänumeron osat 1, 3 ja 4, |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksyntänumeron osat 1, 3 ja 4,

| — | hyväksynnän vaihe, |
| --- | --- |

—

hyväksynnän vaihe,

| — | ajoneuvon valmistenumero, |
| --- | --- |

—

ajoneuvon valmistenumero,

| — | ajoneuvon suurin sallittu kuormitettu massa (1), |
| --- | --- |

—

ajoneuvon suurin sallittu kuormitettu massa (1),

| — | yhdistelmän suurin sallittu massa kuormitettuna (jos ajoneuvoon voidaan kytkeä perävaunu) (1), |
| --- | --- |

—

yhdistelmän suurin sallittu massa kuormitettuna (jos ajoneuvoon voidaan kytkeä perävaunu) (1),

| — | suurin sallittu kuhunkin akseliin kohdistuva massa alkaen etuakselista (1), |
| --- | --- |

—

suurin sallittu kuhunkin akseliin kohdistuva massa alkaen etuakselista (1),

| — | puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta suurin sallittu kuorma kytkentälaitteen kohdalla (1). |
| --- | --- |

—

puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta suurin sallittu kuorma kytkentälaitteen kohdalla (1).

Ellei edellä toisin määrätä levyn on oltava direktiivin 76/114/ETY vaatimusten mukainen.

---

(1)  Ainoastaan, jos arvo on muuttunut senhetkisen hyväksyntävaiheen aikana.

Lisäys

VALMISTAJAN LISÄKILVEN MALLI

Seuraava esimerkkikilpi on vain ohjeellinen.

| VALMISTAJAN NIMI (vaihe 3) |
| --- |
| e2*98/14*2609 |
| Vaihe 3 |
| WD9VD58D98D234560 |
| |
| 1 500 kg |
| 2 500 kg |
| 1-700 kg |
| 2-810 kg |

VALMISTAJAN NIMI (vaihe 3)

e2*98/14*2609

Vaihe 3

WD9VD58D98D234560

1 500 kg

2 500 kg

1-700 kg

2-810 kg

LIITE XV

AJONEUVON ALKUPERÄTODISTUS

Muun kuin M1-luokan perus-/keskeneräistä ajoneuvoa koskeva valmistajan ilmoitus

Ilmoituksen numero:

Allekirjoittanut ilmoittaa, että jäljempänä kuvattu ajoneuvo on valmistettu allekirjoittaneen tehtaalla ja että kyseessä on uusi ajoneuvo.

0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): ...

0.2. Ajoneuvotyyppi: ...

0.2.1. Kauppanimi (kauppanimet): ...

0.3. Tyypin tunnistustavat: ...

0.6. Ajoneuvon valmistenumero: ...

0.8. Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ...

Lisäksi allekirjoittanut ilmoittaa, että ajoneuvo oli toimitettaessa seuraavien direktiivien mukainen:

| Kohde | Direktiivin numero | EY-tyyppihyväksyntänumero | EY-tyyppihyväksynnän myöntävä jäsenvaltio (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Melutaso | | | |
| 2. Päästöt | | | |
| 3. ... | | | |
| jne. | | | |

Kohde

Direktiivin numero

EY-tyyppihyväksyntänumero

EY-tyyppihyväksynnän myöntävä jäsenvaltio (1)

1. Melutaso

2. Päästöt

3. ...

jne.

Tämä ilmoitus annetaan tämän direktiivin liitteen XI määräysten mukaisesti.

...

(Paikka) (Allekirjoitus) (Päiväys)

---

(1)  Ilmoitetaan, jos ei käy ilmi EY-tyyppihyväksyntänumeroista.

LIITE XVI

TÄMÄN DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANOAIKATAULU TYYPPIHYVÄKSYNNÄN OSALTA

| Luokat | Täytäntöönpanon päivämäärät |
| --- | --- |
| Uudet ajoneuvotyypit


  Valinnainen | Uudet ajoneuvotyypit


  Pakollinen | Nykyiset ajoneuvotyypit


  (Pakollinen) |
| M1 | N.A. (2) | [...] (1) | N.A. (2) |
| M1-luokan erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot | [...] (1) | 1. tammikuuta 2012 (6 vuotta) | 1. tammikuuta 2014 (8 vuotta) |
| N1-luokan keskeneräiset ja valmiit ajoneuvot | [...] (1) | 1. tammikuuta 2009 (3 vuotta) | 1. tammikuuta 2011(5 vuotta) |
| N1-luokan valmistuneet ajoneuvot | [...] (1) | 1. tammikuuta 2012 (6 vuotta) | 1. tammikuuta 2014 (8 vuotta) |
| N2-, N3-, M2-, M3-, O1-, O2-, O3-, ja O4-luokan keskeneräiset ja valmiit ajoneuvot | [...] (1) | 1. tammikuuta 2010 (4 vuotta) | 1. tammikuuta 2012 (6 vuotta) |
| N2-, N3-, M2-, M3-, O1-, O2-, O3-, ja O4-luokan erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot | [...] (1) | 1. tammikuuta 2013 (7 vuotta) | 1. tammikuuta 2015 (9 vuotta) |
| N2-, N3-, M2-, M3-, O1-, O2-, O3-, ja O4-luokan valmistuneet ajoneuvot | [...] (1) | 1. tammikuuta 2013 (7 vuotta) | 1. tammikuuta 2015 (9 vuotta) |

Luokat

Täytäntöönpanon päivämäärät

Uudet ajoneuvotyypit

Valinnainen

Uudet ajoneuvotyypit

Pakollinen

Nykyiset ajoneuvotyypit

(Pakollinen)

M1

N.A. (2)

[...] (1)

N.A. (2)

M1-luokan erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot

[...] (1)

1. tammikuuta 2012 (6 vuotta)

1. tammikuuta 2014 (8 vuotta)

N1-luokan keskeneräiset ja valmiit ajoneuvot

[...] (1)

1. tammikuuta 2009 (3 vuotta)

1. tammikuuta 2011(5 vuotta)

N1-luokan valmistuneet ajoneuvot

[...] (1)

1. tammikuuta 2012 (6 vuotta)

1. tammikuuta 2014 (8 vuotta)

N2-, N3-, M2-, M3-, O1-, O2-, O3-, ja O4-luokan keskeneräiset ja valmiit ajoneuvot

[...] (1)

1. tammikuuta 2010 (4 vuotta)

1. tammikuuta 2012 (6 vuotta)

N2-, N3-, M2-, M3-, O1-, O2-, O3-, ja O4-luokan erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot

[...] (1)

1. tammikuuta 2013 (7 vuotta)

1. tammikuuta 2015 (9 vuotta)

N2-, N3-, M2-, M3-, O1-, O2-, O3-, ja O4-luokan valmistuneet ajoneuvot

[...] (1)

1. tammikuuta 2013 (7 vuotta)

1. tammikuuta 2015 (9 vuotta)

---

(1)

| (+) | 12 kuukautta tämän direktiivin antamispäivän jälkeen |
| --- | --- |

(+)

12 kuukautta tämän direktiivin antamispäivän jälkeen

(2)

| (++) | Ei sovelleta. |
| --- | --- |

(++)

Ei sovelleta.

LIITE XVII

MÄÄRÄAJAT KUMOTTUJEN DIREKTIIVIEN SAATTAMISELLE OSAKSI KANSALLISTA LAINSÄÄDÄNTÖÄ

(
  46 artiklassa
  tarkoitetut)

A OSA

Direktiivi 70/156/ETY ja ssen muutossäädökset

| Direktiivit | Huomautukset |
| --- | --- |
| Direktiivi 70/156/ETY (1) | |
| Direktiivi 78/315/ETY (2) | |
| Direktiivi 78/547/ETY (3) | |
| Direktiivi 80/1267/ETY (4) | |
| Direktiivi 87/358/ETY (5) | |
| Direktiivi 87/403/ETY (6) | |
| Direktiivi 92/53/ETY (7) | |
| Direktiivi 93/81/ETY (8) | |
| Direktiivi 95/54/EY (9) | Ainoastaan 3 artikla |
| Direktiivi 96/27/EY (10) | Ainoastaan 3 artikla |
| Direktiivi 96/79/EY (11) | Ainoastaan 3 artikla |
| Direktiivi 97/27/EY (12) | Ainoastaan 8 artikla |
| Direktiivi 98/14/EY (13) | |
| Direktiivi 98/91/EY (14) | Ainoastaan 3 artikla |
| Direktiivi 2000/40/EY (15) | Ainoastaan 4 artikla |
| Direktiivi 2001/92/EY (16) | Ainoastaan 3 artikla |
| Direktiivi 2001/56/EY (17) | Ainoastaan 7 artikla |
| Direktiivi 2001/85/EY (18) | Ainoastaan 4 artikla |
| Direktiivi 2001/116/EY (19) | |
| Asetus (EY) N:o 807/2003 (20) | Ainoastaan liitteessä III oleva 2 kohta |

Direktiivit

Huomautukset

Direktiivi 70/156/ETY (1)

Direktiivi 78/315/ETY (2)

Direktiivi 78/547/ETY (3)

Direktiivi 80/1267/ETY (4)

Direktiivi 87/358/ETY (5)

Direktiivi 87/403/ETY (6)

Direktiivi 92/53/ETY (7)

Direktiivi 93/81/ETY (8)

Direktiivi 95/54/EY (9)

Ainoastaan 3 artikla

Direktiivi 96/27/EY (10)

Ainoastaan 3 artikla

Direktiivi 96/79/EY (11)

Ainoastaan 3 artikla

Direktiivi 97/27/EY (12)

Ainoastaan 8 artikla

Direktiivi 98/14/EY (13)

Direktiivi 98/91/EY (14)

Ainoastaan 3 artikla

Direktiivi 2000/40/EY (15)

Ainoastaan 4 artikla

Direktiivi 2001/92/EY (16)

Ainoastaan 3 artikla

Direktiivi 2001/56/EY (17)

Ainoastaan 7 artikla

Direktiivi 2001/85/EY (18)

Ainoastaan 4 artikla

Direktiivi 2001/116/EY (19)

Asetus (EY) N:o 807/2003 (20)

Ainoastaan liitteessä III oleva 2 kohta

B OSA

Aikarajat saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

| Direktiivit | Aikarajat saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä | Soveltamispäivämäärä |
| --- | --- | --- |
| Direktiivi 70/156/ETY (21) | 10. elokuuta 1971 | |
| Direktiivi 78/315/ETY (22) | 30. kesäkuuta 1979 | |
| Direktiivi 78/547/ETY (23) | 15. joulukuuta 1979 | |
| Direktiivi 80/1267/ETY (24) | 30. kesäkuuta 1982 | |
| Direktiivi 87/358/ETY (25) | 1. lokakuuta 1988 | |
| Direktiivi 87/403/ETY (26) | 1. lokakuuta 1988 | |
| Direktiivi 92/53/ETY (27) | 31. joulukuuta 1992 | 1. tammikuuta 1993 |
| Direktiivi 93/81/ETY (28) | 1. lokakuuta 1993 | |
| Direktiivi 95/54/EY (29) | 1. joulukuuta 1995 | |
| Direktiivi 96/27/EY (30) | 20. toukokuuta 1997 | |
| Direktiivi 96/79/EY (31) | 1. huhtikuuta 1997 | |
| Direktiivi 97/27/EY (32) | 22. heinäkuuta 1999 | |
| Direktiivi 98/14/EY (33) | 30. syyskuuta 1998 | 1. lokakuuta 1998 |
| Direktiivi 98/91/EY (34) | 16. tammikuuta 2000 | |
| Direktiivi 2000/40/EY (35) | 31. heinäkuuta 2002 | 1. elokuuta 2002 |
| Direktiivi 2001/92/EY (36) | 30. kesäkuuta 2002 | |
| Direktiivi 2001/56/EY (37) | 9. toukokuuta 2003 | |
| Direktiivi 2001/85/EY (38) | 13. elokuuta 2003 | |
| Direktiivi 2001/116/EY (39) | 30. kesäkuuta 2002 | 1. heinäkuuta 2002 |

Direktiivit

Aikarajat saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

Soveltamispäivämäärä

Direktiivi 70/156/ETY (21)

10. elokuuta 1971

Direktiivi 78/315/ETY (22)

30. kesäkuuta 1979

Direktiivi 78/547/ETY (23)

15. joulukuuta 1979

Direktiivi 80/1267/ETY (24)

30. kesäkuuta 1982

Direktiivi 87/358/ETY (25)

1. lokakuuta 1988

Direktiivi 87/403/ETY (26)

1. lokakuuta 1988

Direktiivi 92/53/ETY (27)

31. joulukuuta 1992

1. tammikuuta 1993

Direktiivi 93/81/ETY (28)

1. lokakuuta 1993

Direktiivi 95/54/EY (29)

1. joulukuuta 1995

Direktiivi 96/27/EY (30)

20. toukokuuta 1997

Direktiivi 96/79/EY (31)

1. huhtikuuta 1997

Direktiivi 97/27/EY (32)

22. heinäkuuta 1999

Direktiivi 98/14/EY (33)

30. syyskuuta 1998

1. lokakuuta 1998

Direktiivi 98/91/EY (34)

16. tammikuuta 2000

Direktiivi 2000/40/EY (35)

31. heinäkuuta 2002

1. elokuuta 2002

Direktiivi 2001/92/EY (36)

30. kesäkuuta 2002

Direktiivi 2001/56/EY (37)

9. toukokuuta 2003

Direktiivi 2001/85/EY (38)

13. elokuuta 2003

Direktiivi 2001/116/EY (39)

30. kesäkuuta 2002

1. heinäkuuta 2002

---

(1)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1.

(2)  EYVL L 81, 28.3.1978, s. 1.

(3)  EYVL L 168, 26.6.1978, s. 39.

(4)  EYVL L 375, 31.12.1980, s. 34.

(5)  EYVL L 192, 11.7.1987, s. 51.

(6)  EYVL L 220, 8.8.1987, s. 44.

(7)  EYVL L 225, 10.8.1992, s. 1.

(8)  EYVL L 264, 23.10.1993, s. 49.

(9)  EYVL L 266, 8.11.1995, s. 1.

(10)  EYVL L 169, 8.7.1996, s. 1.

(11)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 7.

(12)  EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1.

(13)  EYVL L 91, 25.3.1998, s. 1.

(14)  EYVL L 11, 16.1.1999, s. 25.

(15)  EYVL L 203, 10.8.2000, s. 9.

(16)  EYVL L 291, 8.11.2001, s. 24.

(17)  EYVL L 292, 9.11.2001, s. 21.

(18)  EYVL L 42, 13.2.2002, s. 42.

(19)  EYVL L 18, 21.1.2002, s. 1.

(20)  
  EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36.

(21)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1.

(22)  EYVL L 81, 28.3.1978, s. 1.

(23)  EYVL L 168, 26.6.1978, s. 39.

(24)  EYVL L 375, 31.12.1980, s. 34.

(25)  EYVL L 192, 11.7.1987, s. 51.

(26)  EYVL L 220, 8.8.1987, s. 44.

(27)  EYVL L 225, 10.8.1992, s. 1.

(28)  EYVL L 264, 23.10.1993, s. 49.

(29)  EYVL L 266, 8.11.1995, s. 1.

(30)  EYVL L 169, 8.7.1996, s. 1.

(31)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 7.

(32)  EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1.

(33)  EYVL L 91, 25.3.1998, s. 1.

(34)  EYVL L 11, 16.1.1999, s. 25.

(35)  EYVL L 203, 10.8.2000, s. 9.

(36)  EYVL L 291, 8.11.2001, s. 24.

(37)  EYVL L 292, 9.11.2001, s. 21.

(38)  EYVL L 42, 13.2.2002, s. 42.

(39)  EYVL L 18, 21.1.2002, s. 1.

LIITE XVIII

VASTAAVUUSTAULUKKO (46 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU)

| Direktiivi 70/156/ETY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| - | 1 artikla |
| 1 artiklan ensimmäinen kohta | 2 artiklan 1 kohta |
| 1 artiklan toinen kohta | 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta |
| - | 2 artiklan 2 kohdan c ja h alakohta |
| - | 2 artiklan 3 kohta |
| 2 artikla | 3 artikla |
| - | 4 artikla |
| - | 5 artikla |
| - | 6 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 1 kohta | 6 artiklan 2 kohta |
| 3 artiklan 2 kohta | 6 artiklan 3 kohta |
| - | 6 artiklan 4 kohta |
| 3 artiklan 3 kohta | 6 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta |
| 3 artiklan 4 kohta | 7 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 3 artiklan 5 kohta | 6 artiklan 6 kohta ja 7 artiklan 1 kohta |
| - | 6 artiklan 7 ja 8 kohta |
| - | 7 artiklan 3 ja 4 kohta |
| 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta | 9 artiklan 1 kohta |
| 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta | 9 artiklan 2 kohta |
| 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta | 10 artiklan 1 kohta |
| 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohta | 10 artiklan 2 kohta |
| - | 10 artiklan 3 kohta |
| 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 9 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 9 artiklan 5 kohta |
| - | 9 artiklan 6 ja 7 kohta |
| - | 8 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 4 artiklan 2 kohta | 8 artiklan 3 kohta |
| 4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja kolmas virke | 9 artiklan 3 kohta |
| 4 artiklan 3 kohdan toinen virke | 8 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 4 kohta | 10 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 5 kohta | 8 artiklan 5 ja 6 kohta |
| 4 artiklan 6 kohta | 8 artiklan 7 ja 8 kohta |
| 5 artiklan 1 kohta | 12 artiklan 1 kohta |
| 5 artiklan 2 kohta | 12 artiklan 2 kohta |
| 5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta | 14 artiklan 1 kohta |
| 5 artiklan 3 kohdan toinen alakohta | 14 artiklan 3 kohta |
| 5 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta | 14 artiklan 2 kohta, 15 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 5 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta | 12 artiklan 3 kohta |
| 5 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta | 13 artiklan 1 kohta |
| 5 artiklan 4 kohdan toinen alakohta | 13 artiklan 3 kohta ja 15 artiklan 2 kohta |
| 5 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta | 13 artiklan 2 kohta |
| 5 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan ensimmäinen virke | 12 artiklan 3 kohta |
| 5 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan toinen virke | 15 artiklan 3 kohta |
| 5 artiklan 5 kohta | 16 artiklan 4 kohta |
| 5 artiklan 6 kohta | 13 artiklan 4 kohta |
| - | 16 artiklan 1-3 kohta |
| 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 17 artiklan 1 kohta |
| - | 17 artiklan 2 kohta |
| 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 17 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan 2 kohta | - |
| - | 17 artiklan 4-8 kohta |
| 6 artiklan 3 kohta | 18 artiklan 1 ja 2 kohta |
| - | 18 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan 4 kohta | 38 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| - | 38 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 7 artiklan 1 kohta | 25 artiklan 1 kohta |
| - | 25 artiklan 2 kohta |
| 7 artiklan 2 kohta | 28 artikla |
| 7 artiklan 3 kohta | 29 artikla |
| 8 artiklan 1 kohta | - |
| - | 21 artikla |
| 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan ensimmäinen virke | 25 artiklan 3 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan toinen virke | - |
| 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmas-kuudes virke | 22 artiklan 1, 3 ja 5 kohta |
| - | 22 artiklan 2 kohta |
| - | 22 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan ensimmäinen ja toinen alakohta | 27 artiklan 1 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan kolmas alakohta | 27 artiklan 2 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 2 alakohdan ensimmäinen ja toinen alakohta | 27 artiklan 3 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 2 alakohdan kolmas ja neljäs alakohta | - |
| - | 27 artiklan 4 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ensimmäinen alakohta | 19 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan toinen alakohta | 19 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan kolmas alakohta | - |
| 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan neljäs alakohta | 19 artiklan 3 kohdan toinen alakohta |
| | 19 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta |
| - | 19 artiklan 4 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan viides ja kuudes alakohta | 20 artikla |
| 8 artiklan 3 kohta | 22 artiklan 4 kohdan toinen alakohta |
| - | 23 artikla |
| - | 24 artikla |
| 9 artiklan 1 kohta | 34 artikla |
| 9 artiklan 2 kohta | 33 artiklan 1 ja 2 kohta |
| - | 33 artiklan 3 ja 4 kohta |
| 10 artiklan 1 kohta | 11 artiklan 1 kohta |
| 10 artiklan 2 kohta | 11 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| - | 11 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 11 artiklan 1 kohta | 30 artiklan 2 kohta |
| 11 artiklan 2 kohta | 30 artiklan 1 kohta |
| 11 artiklan 3 kohta | 30 artiklan 3 kohta |
| 11 artiklan 4 kohta | 30 artiklan 4 kohta |
| 11 artiklan 5 kohta | 30 artiklan 5 kohta |
| 11 artiklan 6 kohta | 30 artiklan 6 kohta |
| - | 31 artikla |
| 12 artiklan ensimmäinen virke | 32 artiklan 1 kohta |
| 12 artiklan toinen virke | 32 artiklan 2 kohta |
| - | 35 artikla |
| - | 38 artiklan 1 kohta |
| 13 artiklan 1 kohta | 40 artiklan 1 kohta |
| - | 39 artiklan 1 kohta |
| 13 artiklan 2 koha | 39 artiklan 2 kohta |
| 13 artiklan 3 kohta | 40 artiklan 2 ja 3 kohta |
| 13 artiklan 4 kohta | 39 artiklan 4 kohta |
| 13 artiklan 5 kohta | 39 artiklan 2 kohta |
| - | 39 artiklan 3 kohta |
| 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta | 41 artiklan 1 kohdan a alakohta |
| 14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan ensimmäinen virke | 41 artiklan 1 kohdan b alakohta |
| - | 41 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| 14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan toinen virke | 41 artiklan 4 kohta |
| 14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan i alakohta | 41 artiklan 2 kohta |
| 14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan ii alakohta | 41 artiklan 3 kohta |
| 14 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta | - |
| 14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta | 41 artiklan 5 kohta |
| - | 42-48 artikla |
| Liite I | Liite I |
| Liite II | Liite II |
| Liite III | Liite III |
| Liite IV | Liite IV |
| - | Liitteen IV lisäys 1 |
| Liite V | Liite V |
| Liite VI | Liite VI |
| - | Liitteen VI lisäys 1 |
| Liite VII | Liite VII |
| - | Liitteen VII lisäys 1 |
| Liite VIII | Liite VIII |
| Liite IX | Liite IX |
| Liite X | Liite X |
| Liite XI | Liite XI |
| Liite XII | Liite XII |
| Liite XIII | Liite XIII |
| Liite XIV | Liite XIV |
| Liite XV | Liite XV |
| - | Liite XVI |
| - | Liite XVII |
| - | Liite XVIII |

Direktiivi 70/156/ETY

Tämä direktiivi

-

1 artikla

1 artiklan ensimmäinen kohta

2 artiklan 1 kohta

1 artiklan toinen kohta

2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta

-

2 artiklan 2 kohdan c ja h alakohta

-

2 artiklan 3 kohta

2 artikla

3 artikla

-

4 artikla

-

5 artikla

-

6 artiklan 1 kohta

3 artiklan 1 kohta

6 artiklan 2 kohta

3 artiklan 2 kohta

6 artiklan 3 kohta

-

6 artiklan 4 kohta

3 artiklan 3 kohta

6 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta

3 artiklan 4 kohta

7 artiklan 1 ja 2 kohta

3 artiklan 5 kohta

6 artiklan 6 kohta ja 7 artiklan 1 kohta

-

6 artiklan 7 ja 8 kohta

-

7 artiklan 3 ja 4 kohta

4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta

9 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta

9 artiklan 2 kohta

4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta

10 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohta

10 artiklan 2 kohta

-

10 artiklan 3 kohta

4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

9 artiklan 4 kohta

4 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

9 artiklan 5 kohta

-

9 artiklan 6 ja 7 kohta

-

8 artiklan 1 ja 2 kohta

4 artiklan 2 kohta

8 artiklan 3 kohta

4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja kolmas virke

9 artiklan 3 kohta

4 artiklan 3 kohdan toinen virke

8 artiklan 4 kohta

4 artiklan 4 kohta

10 artiklan 4 kohta

4 artiklan 5 kohta

8 artiklan 5 ja 6 kohta

4 artiklan 6 kohta

8 artiklan 7 ja 8 kohta

5 artiklan 1 kohta

12 artiklan 1 kohta

5 artiklan 2 kohta

12 artiklan 2 kohta

5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

14 artiklan 1 kohta

5 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

14 artiklan 3 kohta

5 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta

14 artiklan 2 kohta, 15 artiklan 1 ja 2 kohta

5 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta

12 artiklan 3 kohta

5 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta

13 artiklan 1 kohta

5 artiklan 4 kohdan toinen alakohta

13 artiklan 3 kohta ja 15 artiklan 2 kohta

5 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta

13 artiklan 2 kohta

5 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan ensimmäinen virke

12 artiklan 3 kohta

5 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan toinen virke

15 artiklan 3 kohta

5 artiklan 5 kohta

16 artiklan 4 kohta

5 artiklan 6 kohta

13 artiklan 4 kohta

-

16 artiklan 1-3 kohta

6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

17 artiklan 1 kohta

-

17 artiklan 2 kohta

6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

17 artiklan 3 kohta

6 artiklan 2 kohta

-

-

17 artiklan 4-8 kohta

6 artiklan 3 kohta

18 artiklan 1 ja 2 kohta

-

18 artiklan 3 kohta

6 artiklan 4 kohta

38 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

-

38 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

7 artiklan 1 kohta

25 artiklan 1 kohta

-

25 artiklan 2 kohta

7 artiklan 2 kohta

28 artikla

7 artiklan 3 kohta

29 artikla

8 artiklan 1 kohta

-

-

21 artikla

8 artiklan 2 kohdan a alakohdan ensimmäinen virke

25 artiklan 3 kohta

8 artiklan 2 kohdan a alakohdan toinen virke

-

8 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmas-kuudes virke

22 artiklan 1, 3 ja 5 kohta

-

22 artiklan 2 kohta

-

22 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta

8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan ensimmäinen ja toinen alakohta

27 artiklan 1 kohta

8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan kolmas alakohta

27 artiklan 2 kohta

8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 2 alakohdan ensimmäinen ja toinen alakohta

27 artiklan 3 kohta

8 artiklan 2 kohdan b alakohdan 2 alakohdan kolmas ja neljäs alakohta

-

-

27 artiklan 4 kohta

8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ensimmäinen alakohta

19 artiklan 1 ja 2 kohta

8 artiklan 2 kohdan c alakohdan toinen alakohta

19 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

8 artiklan 2 kohdan c alakohdan kolmas alakohta

-

8 artiklan 2 kohdan c alakohdan neljäs alakohta

19 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

19 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta

-

19 artiklan 4 kohta

8 artiklan 2 kohdan c alakohdan viides ja kuudes alakohta

20 artikla

8 artiklan 3 kohta

22 artiklan 4 kohdan toinen alakohta

-

23 artikla

-

24 artikla

9 artiklan 1 kohta

34 artikla

9 artiklan 2 kohta

33 artiklan 1 ja 2 kohta

-

33 artiklan 3 ja 4 kohta

10 artiklan 1 kohta

11 artiklan 1 kohta

10 artiklan 2 kohta

11 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

-

11 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

11 artiklan 1 kohta

30 artiklan 2 kohta

11 artiklan 2 kohta

30 artiklan 1 kohta

11 artiklan 3 kohta

30 artiklan 3 kohta

11 artiklan 4 kohta

30 artiklan 4 kohta

11 artiklan 5 kohta

30 artiklan 5 kohta

11 artiklan 6 kohta

30 artiklan 6 kohta

-

31 artikla

12 artiklan ensimmäinen virke

32 artiklan 1 kohta

12 artiklan toinen virke

32 artiklan 2 kohta

-

35 artikla

-

38 artiklan 1 kohta

13 artiklan 1 kohta

40 artiklan 1 kohta

-

39 artiklan 1 kohta

13 artiklan 2 koha

39 artiklan 2 kohta

13 artiklan 3 kohta

40 artiklan 2 ja 3 kohta

13 artiklan 4 kohta

39 artiklan 4 kohta

13 artiklan 5 kohta

39 artiklan 2 kohta

-

39 artiklan 3 kohta

14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta

41 artiklan 1 kohdan a alakohta

14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan ensimmäinen virke

41 artiklan 1 kohdan b alakohta

-

41 artiklan 1 kohdan c alakohta

14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan toinen virke

41 artiklan 4 kohta

14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan i alakohta

41 artiklan 2 kohta

14 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan ii alakohta

41 artiklan 3 kohta

14 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

-

14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

41 artiklan 5 kohta

-

42-48 artikla

Liite I

Liite I

Liite II

Liite II

Liite III

Liite III

Liite IV

Liite IV

-

Liitteen IV lisäys 1

Liite V

Liite V

Liite VI

Liite VI

-

Liitteen VI lisäys 1

Liite VII

Liite VII

-

Liitteen VII lisäys 1

Liite VIII

Liite VIII

Liite IX

Liite IX

Liite X

Liite X

Liite XI

Liite XI

Liite XII

Liite XII

Liite XIII

Liite XIII

Liite XIV

Liite XIV

Liite XV

Liite XV

-

Liite XVI

-

Liite XVII

-

Liite XVIII

P5_TA(2004)0088

Pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteet *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä (KOM(2003) 374 - C5-0314/2003 - 2003/0137(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 374) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 374) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0314/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C5-0314/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0024/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0024/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Otsikko |
| NEUVOSTON ASETUS pohjoisen kummeliturskakannan
  elvytystoimenpiteistä | NEUVOSTON ASETUS pohjoisen kummeliturskakannan
  hoitosuunnitelmasta



  (Tämä muutos edellyttää kannan tilanteeseen liittyvien johdanto-osan kappaleiden mukauttamista sekä elvytystoimenpiteitä koskevien mainintojen muuttamista koko tekstissä.) |
| Tarkistus 2 |
| Johdanto-osan -1 kappale (uusi) |
| | (-1) | Uuden yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on mahdollistaa elollisten vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ottamalla tasapainoisella tavalla huomioon ympäristöä koskevat, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. |

KOMISSION TEKSTI

PARLAMENTIN TARKISTUKSET

Tarkistus 1

Otsikko

NEUVOSTON ASETUS pohjoisen kummeliturskakannan
  elvytystoimenpiteistä

NEUVOSTON ASETUS pohjoisen kummeliturskakannan
  hoitosuunnitelmasta

(Tämä muutos edellyttää kannan tilanteeseen liittyvien johdanto-osan kappaleiden mukauttamista sekä elvytystoimenpiteitä koskevien mainintojen muuttamista koko tekstissä.)

Tarkistus 2

Johdanto-osan -1 kappale (uusi)

(-1)

Tarkistus 3

Johdanto-osan 1 kappale

| (1) | Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun
  tieteellisen
  lausunnon mukaan
  yhteisön vesissä elävän pohjoisen kummeliturskakannan korkea kalastuskuolevuus on johtanut siihen, että meressä elävien sukukypsien kalojen määrät ovat vähentyneet tasolle, jolla kanta ei ehkä pysty täydentymään lisääntymällä vaan on tästä syystä vaarassa romahtaa
  . |
| --- | --- |

(1)

Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun
  tieteellisen
  lausunnon mukaan
  yhteisön vesissä elävän pohjoisen kummeliturskakannan korkea kalastuskuolevuus on johtanut siihen, että meressä elävien sukukypsien kalojen määrät ovat vähentyneet tasolle, jolla kanta ei ehkä pysty täydentymään lisääntymällä vaan on tästä syystä vaarassa romahtaa
  .

| (1) | Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun lausunnon mukaan
  kummeliturskakanta saavuttaisi täydellisen turvallisuustason, jos seuraavien 5-8 vuoden aikana säilytettäisiin vallitseva kalastuskuolevuus, minkä vuoksi tämän kalastuksen alalla ei tarvitse ottaa käyttöön elvytyssuunnitelmaa, koska toimenpiteet olisivat suhteettomia asetettuihin tavoitteisiin nähden ja aiheuttaisivat vakavia ja perusteettomia sosiaalistaloudellisia seurauksia
  . |
| --- | --- |

(1)

Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) äskettäin saadun lausunnon mukaan
  kummeliturskakanta saavuttaisi täydellisen turvallisuustason, jos seuraavien 5-8 vuoden aikana säilytettäisiin vallitseva kalastuskuolevuus, minkä vuoksi tämän kalastuksen alalla ei tarvitse ottaa käyttöön elvytyssuunnitelmaa, koska toimenpiteet olisivat suhteettomia asetettuihin tavoitteisiin nähden ja aiheuttaisivat vakavia ja perusteettomia sosiaalistaloudellisia seurauksia
  .

Tarkistus 4

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | On toteutettava toimenpiteitä tämän kannan
  elvyttämiseen
  tähtäävän monivuotisen suunnitelman laatimiseksi. |
| --- | --- |

(3)

On toteutettava toimenpiteitä tämän kannan
  elvyttämiseen
  tähtäävän monivuotisen suunnitelman laatimiseksi.

| (3) | On toteutettava toimenpiteitä tämän kannan
  hoitoon
  tähtäävän monivuotisen suunnitelman laatimiseksi. |
| --- | --- |

(3)

On toteutettava toimenpiteitä tämän kannan
  hoitoon
  tähtäävän monivuotisen suunnitelman laatimiseksi.

Tarkistus 5

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| (3 a) | Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (2) 31 ja 32 artiklassa tarkoitettuja alueellisia neuvoa-antavia komiteoita, joita tämä hoitosuunnitelma koskee, olisi kuultava heti, kun ne on perustettu. |
| --- | --- |

(3 a)

Tarkistus 6

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Tässä asetuksessa säädettävillä edellytyksillä kannan
  elpymisen
  odotetaan
  kestävän viidestä kymmeneen vuotta
  . |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädettävillä edellytyksillä kannan
  elpymisen
  odotetaan
  kestävän viidestä kymmeneen vuotta
  .

| (4) | Tässä asetuksessa säädettävillä edellytyksillä kannan odotetaan
  pysyvän turvallisissa biologisissa rajoissa
  . |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädettävillä edellytyksillä kannan odotetaan
  pysyvän turvallisissa biologisissa rajoissa
  .

Tarkistus 7

Johdanto-osan 5 kappale

| (5) | Suunnitelman voidaan katsoa saavuttaneen tavoitteensa tämän kannan osalta, kun pohjoisen kummeliturskan sukukypsien kalojen määrä on kahtena peräkkäisenä vuonna suurempi kuin kalastuksenhoidosta vastuussa olevien viranomaisten vahvistama turvallisten biologisten rajojen sisällä pysymistä merkitsevä taso. |
| --- | --- |

(5)

Poistetaan.

Tarkistus 8

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisen kalakannan suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi
  ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa tähän kalakantaan kohdistuva pyyntiponnistus rajoitetaan tasoille, joilla TACien ylittyminen on epätodennäköistä
  . |
| --- | --- |

(7)

Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisen kalakannan suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi
  ja ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa tähän kalakantaan kohdistuva pyyntiponnistus rajoitetaan tasoille, joilla TACien ylittyminen on epätodennäköistä
  .

| (7) | Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisen kalakannan suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Tällainen kalastuskuolevuuden valvonta voidaan saavuttaa luomalla asianmukainen menettely kyseisen kalakannan suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vahvistamiseksi.

Tarkistus 9

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | Suurin osa kyseessä olevasta pohjoisesta kummeliturskakannasta elää Irlannin länsi- ja eteläpuolella, Englannin kanaalin länsiosassa ja Biskajanlahdella
  , ja pyyntiponnistusta olisi rajoitettava juuri näillä alueilla
  . Lisäksi samankaltaiset turskakantojen
  elvyttämiseksi
  hyväksytyt rajoitukset auttavat mainittujen alueiden ulkopuolella
  elävää
  pohjoisen kummeliturskakannan
  osaa elpymään
  . |
| --- | --- |

(8)

Suurin osa kyseessä olevasta pohjoisesta kummeliturskakannasta elää Irlannin länsi- ja eteläpuolella, Englannin kanaalin länsiosassa ja Biskajanlahdella
  , ja pyyntiponnistusta olisi rajoitettava juuri näillä alueilla
  . Lisäksi samankaltaiset turskakantojen
  elvyttämiseksi
  hyväksytyt rajoitukset auttavat mainittujen alueiden ulkopuolella
  elävää
  pohjoisen kummeliturskakannan
  osaa elpymään
  .

| (8) | Suurin osa kyseessä olevasta pohjoisesta kummeliturskakannasta elää Irlannin länsi- ja eteläpuolella, Englannin kanaalin länsiosassa ja Biskajanlahdella. Lisäksi samankaltaiset turskakantojen
  hoitamiseksi
  hyväksytyt rajoitukset auttavat mainittujen alueiden ulkopuolella
  elävän
  pohjoisen kummeliturskakannan
  osan kestävässä hoitamisessa
  . |
| --- | --- |

(8)

Suurin osa kyseessä olevasta pohjoisesta kummeliturskakannasta elää Irlannin länsi- ja eteläpuolella, Englannin kanaalin länsiosassa ja Biskajanlahdella. Lisäksi samankaltaiset turskakantojen
  hoitamiseksi
  hyväksytyt rajoitukset auttavat mainittujen alueiden ulkopuolella
  elävän
  pohjoisen kummeliturskakannan
  osan kestävässä hoitamisessa
  .

Tarkistus 10

Johdanto-osan 9 kappale

| (9) | Kun kannat ovat elpyneet, neuvoston olisi päätettävä seurantatoimenpiteistä 20 päivänä joulukuuta 2002 elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Poistetaan.

Tarkistus 11

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | TACin ylittämisen todennäköisyyden vähentämiseksi on tarpeen rajoittaa pohjoisen kummeliturskan ja sellaisten lajien, joiden kalastuksen sivusaaliina kummeliturskaa saadaan, saaliiden purkaminen ja jälleenlaivaaminen aluksiin, joihin sovelletaan pyyntiponnistuksen valvontajärjestelmää. |
| --- | --- |

(10)

Poistetaan.

Tarkistus 12

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/93 säädettyjen valvontatoimenpiteiden lisäksi tarvitaan myös muita valvontatoimenpiteitä tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden noudattamisen varmistamiseksi, |
| --- | --- |

(11)

Poistetaan.

Tarkistus 13

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan
  elvytysohjelma
  pohjoiselle kummeliturskakannalle, joka elää ICES-alueella III a, ICES-suuralueella IV, ICES-alueilla V(b) (yhteisön vedet) ja VI a (yhteisön vedet), ICES-suuralueella VII ja ICES-alueilla VIII a, b, d, ja e (jäljempänä ’pohjoinen kummeliturskakanta’).

Tässä asetuksessa vahvistetaan
  hoitosuunnitelma
  pohjoiselle kummeliturskakannalle, joka elää ICES-alueella III a, ICES-suuralueella IV, ICES-alueilla V(b) (yhteisön vedet) ja VI a (yhteisön vedet), ICES-suuralueella VII ja ICES-alueilla VIII a, b, d, ja e (jäljempänä ’pohjoinen kummeliturskakanta’).

Tarkistus 14

2 artiklan otsikko

Elvytyssuunnitelman
  tarkoitus

Hoitosuunnitelman
  tarkoitus

Tarkistus 15

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetulla
  elvytysohjelmalla
  pyritään lisäämään kyseisen pohjoisen kummeliturskakannan sukukypsien kalojen määrä vähintään
  143 000 tonniin
  .

Edellä 1 artiklassa tarkoitetulla
  hoitosuunnitelmalla
  pyritään lisäämään kyseisen pohjoisen kummeliturskakannan sukukypsien kalojen määrä vähintään
  140 000 tonniin
  .

Tarkistus 16

2 a artikla (uusi)

2 a artikla

Arviointijärjestelmän parantaminen

Koska pohjoisen kummeliturskakannan todellisen tilan selvittämiseen liittyy vielä lukuisia epävarmuustekijöitä, kyseisen kannan arviointijärjestelmää on parannettava tehostamalla tieteellisiä tutkimuksia ja sisällyttämällä tieteellisiin laskelmiin kalastajien käytännössä tekemät huomiot.

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 31 ja 32 artiklassa tarkoitetut alueelliset neuvoa-antavat komiteat laativat perustamisestaan lähtien omia arvioitaan kannoista, jotta tieteellisten lausuntojen tarkkuutta voidaan parantaa. Erityisesti hoitosuunnitelman piiriin kuuluvien alueellisten neuvoa-antavien komiteoiden on esitettävä omat suosituksensa, ja niiden on oltava tiiviisti mukana komission velvollisuuksiin kuuluvassa sosiaalistaloudellisten vaikutusten arvioinnissa.

Tarkistus 17

3 artikla

3 artikla

Tavoitetasojen saavuttaminen

Kun komissio toteaa tieteellis-teknis-taloudellisen kalatalouskomitean (STECF) hyväksymän kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) lausunnon perusteella, että kyseessä olevan pohjoisen turskakannan tavoitetaso on saavutettu kahtena peräkkäisenä vuonna, neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta korvata kyseistä kantaa koskevan elvytyssuunnitelman sitä koskevalla hoitosuunnitelmalla asetuksen (EY) N:o 2371/2002 6 artiklan mukaisesti.

Poistetaan.

Tarkistus 18

4 artikla

Kyseessä olevalle pohjoiselle kummeliturskakannalle vahvistetaan TAC, jos STECF on ICESin tuoreimman raportin perusteella arvioinut kyseessä olevan kummeliturskakannan sukukypsien kalojen määrän olevan vähintään
  103 000 tonnia
  .

Kyseessä olevalle pohjoiselle kummeliturskakannalle vahvistetaan TAC, jos STECF on ICESin tuoreimman raportin perusteella arvioinut kyseessä olevan kummeliturskakannan sukukypsien kalojen määrän olevan vähintään
  100 000 tonnia
  .

Tarkistus 19

5 artiklan 2 kohta

| 2. | TAC ei saa ylittää saalistasoa, jolla se ICESin tuoreimpaan raporttiin perustuvan STECF:n tieteellisen arvion mukaan johtaa siihen, että TACin soveltamisvuoden lopussa meressä elävien sukukypsien kalojen määrä on lisääntynyt 10 prosenttia verrattuna kyseisen vuoden alussa arvioituun meressä eläneeseen määrään. Neuvosto ei vahvista TACia, jonka STECF arvioi ICES:n tuoreimman raportin perusteella johtavan soveltamisvuotenaan suurempaan kalastuskuolevuuteen |
| --- | --- |

2.

Poistetaan.

Tarkistus 20

5 artiklan 3 kohta

| 3. | Neuvosto ei vahvista TACia, jonka STECF arvioi ICES:n tuoreimman raportin perusteella johtavan soveltamisvuotenaan suurempaan kalastuskuolevuuteen kuin
  0,24
  . |
| --- | --- |

3.

Neuvosto ei vahvista TACia, jonka STECF arvioi ICES:n tuoreimman raportin perusteella johtavan soveltamisvuotenaan suurempaan kalastuskuolevuuteen kuin
  0,24
  .

| 3. | Neuvosto ei vahvista TACia, jonka STECF arvioi ICES:n tuoreimman raportin perusteella johtavan soveltamisvuotenaan suurempaan kalastuskuolevuuteen kuin
  0,25
  . |
| --- | --- |

3.

Neuvosto ei vahvista TACia, jonka STECF arvioi ICES:n tuoreimman raportin perusteella johtavan soveltamisvuotenaan suurempaan kalastuskuolevuuteen kuin
  0,25
  .

Tarkistus 21

5 artiklan 4 kohta

| 4. | Jos on odotettavissa, että TACin vahvistaminen jollekin tietylle vuodelle 2 kohdan mukaisesti johtaa siihen, että sukukypsien kalojen määrä kyseisen vuoden lopussa ylittää 2 artiklassa mainitun määrän, TACia ei vahvisteta 2 kohdan mukaisesti vaan sellaiselle tasolle, joka ICESin tuoreimpaan raporttiin perustuvan STECF:n tieteellisen arvion mukaan johtaa siihen, että sukukypsien kalojen määrä on kyseisen vuoden lopussa yhtä suuri kuin 2 artiklassa mainittu tavoitetaso. |
| --- | --- |

4.

Poistetaan.

Tarkistus 22

5 artiklan 5 kohdan a alakohta

| a) | jos 2 tai 4 kohdassa säädettyjen sääntöjen soveltaminen johtaisi siihen, että TAC ylittäisi jonakin tiettynä vuonna edellisen vuoden TACin yli 15 prosentilla, neuvosto vahvistaa TACin, joka on enintään 15 prosenttia suurempi kuin kyseisen vuoden TAC; |
| --- | --- |

a)

Poistetaan.

Tarkistus 23

5 artiklan 5 kohdan b alakohta

| b) | jos
  2 tai 4 kohdassa
  säädettyjen sääntöjen soveltaminen johtaisi siihen, että TAC alittaisi jonakin tiettynä vuonna edellisen vuoden TACin yli 15 prosentilla, neuvosto vahvistaa TACin, joka on enintään 15 prosenttia pienempi kuin kyseisen vuoden TAC. |
| --- | --- |

b)

jos
  2 tai 4 kohdassa
  säädettyjen sääntöjen soveltaminen johtaisi siihen, että TAC alittaisi jonakin tiettynä vuonna edellisen vuoden TACin yli 15 prosentilla, neuvosto vahvistaa TACin, joka on enintään 15 prosenttia pienempi kuin kyseisen vuoden TAC.

| b) | jos
  3 kohdassa
  säädettyjen sääntöjen soveltaminen johtaisi siihen, että TAC alittaisi jonakin tiettynä vuonna edellisen vuoden TACin yli 15 prosentilla, neuvosto vahvistaa TACin, joka on enintään 15 prosenttia pienempi kuin kyseisen vuoden TAC. |
| --- | --- |

b)

jos
  3 kohdassa
  säädettyjen sääntöjen soveltaminen johtaisi siihen, että TAC alittaisi jonakin tiettynä vuonna edellisen vuoden TACin yli 15 prosentilla, neuvosto vahvistaa TACin, joka on enintään 15 prosenttia pienempi kuin kyseisen vuoden TAC.

Tarkistus 24

5 artiklan 6 kohta

| 6. | Edellä olevaa 4 ja 5 kohtaa ei sovelleta, jos soveltaminen johtaisi 3 kohdassa säädetyn arvon ylittymiseen. |
| --- | --- |

6.

Poistetaan.

Tarkistus 25

6 artikla

6 artikla

TACien vahvistaminen poikkeuksellisissa oloissa

Jos STECF on ICESin tuoreimman raportin perusteella arvioinut kyseessä olevan pohjoisen kummeliturskakannan sukukypsien kalojen määrän olevan pienempi kuin 103 000 tonnia, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | sovelletaan 5 artiklaa, jos sen soveltamisen voidaan odottaa lisäävän sukukypsien kalojen määrää TACin soveltamisvuoden loppuun mennessä vähintään 103 000 tonniin; |
| --- | --- |

a)

sovelletaan 5 artiklaa, jos sen soveltamisen voidaan odottaa lisäävän sukukypsien kalojen määrää TACin soveltamisvuoden loppuun mennessä vähintään 103 000 tonniin;

| b) | jos 5 artiklan soveltamisen ei voida odottaa lisäävän sukukypsien kalojen määrää TACin soveltamisvuoden loppuun mennessä vähintään 103 000 tonniin, neuvoston 5 artiklan 1 kohdan nojalla tekemällä päätöksellä varmistetaan, että sukukypsien kalojen määrän voidaan odottaa TACin soveltamisvuoden lopussa olevan yhtä suuri tai suurempi kuin 103 000 tonnia. |
| --- | --- |

b)

jos 5 artiklan soveltamisen ei voida odottaa lisäävän sukukypsien kalojen määrää TACin soveltamisvuoden loppuun mennessä vähintään 103 000 tonniin, neuvoston 5 artiklan 1 kohdan nojalla tekemällä päätöksellä varmistetaan, että sukukypsien kalojen määrän voidaan odottaa TACin soveltamisvuoden lopussa olevan yhtä suuri tai suurempi kuin 103 000 tonnia.

Poistetaan.

Tarkistus 26

IV luku

Poistetaan IV luku (7-14 artikla).

Tarkistus 27

V luku

Poistetaan V luku (15-20 artikla).

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  

  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

P5_TA(2004)0089

Työaikajärjestelyt

Euroopan parlamentin päätöslauselma työajan järjestämisestä (direktiivin 93/104/EY tarkistaminen) (2003/2165(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY (1) sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2000/34/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY (1) sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2000/34/EY (2),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission kertomuksesta tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanteesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission kertomuksesta tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanteesta (3),

| — | ottaa huomioon komission 30. joulukuuta 2003 hyväksymän tiedonannon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY uudelleentarkastelusta (KOM(2003) 843), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. joulukuuta 2003 hyväksymän tiedonannon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY uudelleentarkastelusta (KOM(2003) 843),

| — | ottaa huomioon yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (4),

| — | ottaa huomioon vuonna 1919 työajasta (teollisuudessa) tehdyn ILOn yleissopimuksen C1, jossa vahvistetaan 48 tunnin työviikko ja kahdeksan tunnin työpäivä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1919 työajasta (teollisuudessa) tehdyn ILOn yleissopimuksen C1, jossa vahvistetaan 48 tunnin työviikko ja kahdeksan tunnin työpäivä,

| — | ottaa huomioon neuvoston 22. heinäkuuta 1975 antaman suosituksen 40 tunnin työviikon periaatteesta ja neljän viikon palkallisen vuosiloman periaatteesta (75/457/ETY) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 22. heinäkuuta 1975 antaman suosituksen 40 tunnin työviikon periaatteesta ja neljän viikon palkallisen vuosiloman periaatteesta (75/457/ETY) (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0026/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0026/2004),

| A. | ottaa huomioon, että työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan mukaan sisämarkkinoiden toteutumisen on johdettava Euroopan yhteisön työntekijöiden elin- ja työolojen parantumiseen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan mukaan sisämarkkinoiden toteutumisen on johdettava Euroopan yhteisön työntekijöiden elin- ja työolojen parantumiseen,

| B. | ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 136 artiklassa vahvistetaan sosiaaliset määräykset ja 137 artiklassa vahvistetaan, että 136 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisö tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 136 artiklassa vahvistetaan sosiaaliset määräykset ja 137 artiklassa vahvistetaan, että 136 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisö tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi,

| C. | ottaa huomioon, että direktiivissä 93/104/EY vahvistetaan, että työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantaminen työssä on tavoite, joka ei saisi olla riippuvainen pelkästään taloudellisista seikoista, ja että tässä yhteydessä on myös suotavaa asettaa jonkinasteista valvontaa viikoittaiselle työajalle, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että direktiivissä 93/104/EY vahvistetaan, että työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantaminen työssä on tavoite, joka ei saisi olla riippuvainen pelkästään taloudellisista seikoista, ja että tässä yhteydessä on myös suotavaa asettaa jonkinasteista valvontaa viikoittaiselle työajalle,

| D. | ottaa huomioon, että direktiivin 93/104/EY 17 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa säädetään sellaisten säädösten uudelleentarkastelusta, jotka koskevat viikoittaisen enimmäistyöajan vertailujaksoja ja niitä koskevia poikkeuksia (keskimääräistä työaikaa viikossa koskeva yksilöllinen poikkeamismahdollisuus eli ns. opt-out), ennen kuin seitsemän vuotta on kulunut jäsenvaltioille asetetusta määräajasta saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä eli ennen 23. marraskuuta 2003, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että direktiivin 93/104/EY 17 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa säädetään sellaisten säädösten uudelleentarkastelusta, jotka koskevat viikoittaisen enimmäistyöajan vertailujaksoja ja niitä koskevia poikkeuksia (keskimääräistä työaikaa viikossa koskeva yksilöllinen poikkeamismahdollisuus eli ns. opt-out), ennen kuin seitsemän vuotta on kulunut jäsenvaltioille asetetusta määräajasta saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä eli ennen 23. marraskuuta 2003,

| E. | ottaa huomioon, että komission olisi pitänyt lähettää ennen kyseistä päivämäärää parlamentille ja neuvostolle tiedonanto, joka sisältää aihetta käsittelevän arviointikertomuksen ja ehdotuksen säännösten uudelleen tarkastelemiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission olisi pitänyt lähettää ennen kyseistä päivämäärää parlamentille ja neuvostolle tiedonanto, joka sisältää aihetta käsittelevän arviointikertomuksen ja ehdotuksen säännösten uudelleen tarkastelemiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että komissio ei esitä edellä mainitussa tiedonannossa konkreettisia ehdotuksia kummastakaan aiheesta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio ei esitä edellä mainitussa tiedonannossa konkreettisia ehdotuksia kummastakaan aiheesta,

| G. | ottaa huomioon, että komissio esittää kyseisessä tiedonannossaan Euroopan parlamentin, neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja työmarkkinaosapuolten kuulemista direktiivin tekstin mahdollisesta tarkistamisesta, jotta vastattaisiin yhteisöjen tuomioistuimen äskettäisiin päätöksiin työajan käsitteestä, sekä uusiin edistysaskeleihin, joilla mahdollistetaan työ- ja perhe-elämän sovittaminen paremmin yhteen, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio esittää kyseisessä tiedonannossaan Euroopan parlamentin, neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja työmarkkinaosapuolten kuulemista direktiivin tekstin mahdollisesta tarkistamisesta, jotta vastattaisiin yhteisöjen tuomioistuimen äskettäisiin päätöksiin työajan käsitteestä, sekä uusiin edistysaskeleihin, joilla mahdollistetaan työ- ja perhe-elämän sovittaminen paremmin yhteen,

| H. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa sopimukseksi Euroopan perustuslaista vahvistetaan yhdeksi unionin tavoitteeksi pyrkimys saavuttaa erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous, jonka tavoitteena on täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa sopimukseksi Euroopan perustuslaista vahvistetaan yhdeksi unionin tavoitteeksi pyrkimys saavuttaa erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous, jonka tavoitteena on täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys,

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan perusoikeuskirjan 31 artiklassa vahvistetaan, että jokaisella työntekijällä on oikeus sellaisiin työoloihin, jotka ovat hänen terveytensä, turvallisuutensa ja ihmisarvonsa mukaisia, sekä oikeus enimmäistyöajan rajoitukseen sekä päivittäisiin ja viikoittaisiin lepojaksoihin, kun puolestaan 33 artiklassa vahvistetaan perhe- ja työelämän yhteensovittaminen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan perusoikeuskirjan 31 artiklassa vahvistetaan, että jokaisella työntekijällä on oikeus sellaisiin työoloihin, jotka ovat hänen terveytensä, turvallisuutensa ja ihmisarvonsa mukaisia, sekä oikeus enimmäistyöajan rajoitukseen sekä päivittäisiin ja viikoittaisiin lepojaksoihin, kun puolestaan 33 artiklassa vahvistetaan perhe- ja työelämän yhteensovittaminen,

| J. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on pidennetty tai halutaan pidentää vertailujaksoja viikoittaisen enimmäistyöajan laskemiseksi, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on pidennetty tai halutaan pidentää vertailujaksoja viikoittaisen enimmäistyöajan laskemiseksi,

| K. | ottaa huomioon, että yksi Lissabonin Eurooppa-neuvostossa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 asetetuista tavoitteista on tehdä EU:sta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin tietopohjaiseen talouteen perustuva markkina-alue vuoteen 2010 mennessä; ottaa huomioon, että työllisyystyöryhmän kertomuksessa on korostettu, että Lissabonin työllisyystavoitteita ei saavuteta elleivät jäsenvaltiot ryhdy rakentavimpiin toimiin joustavuuden edistämiseksi (etenkin pk-yritysten kohdalla), |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yksi Lissabonin Eurooppa-neuvostossa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 asetetuista tavoitteista on tehdä EU:sta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin tietopohjaiseen talouteen perustuva markkina-alue vuoteen 2010 mennessä; ottaa huomioon, että työllisyystyöryhmän kertomuksessa on korostettu, että Lissabonin työllisyystavoitteita ei saavuteta elleivät jäsenvaltiot ryhdy rakentavimpiin toimiin joustavuuden edistämiseksi (etenkin pk-yritysten kohdalla),

| L. | katsoo, että direktiivi 93/104/EY mahdollistaa joustavampaa viikoittaista työaikaa koskevan sääntelyn ja antaa erityisen aseman työmarkkinaosapuolten välisten työehtosopimusten kautta neuvotellulle joustavuudelle, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että direktiivi 93/104/EY mahdollistaa joustavampaa viikoittaista työaikaa koskevan sääntelyn ja antaa erityisen aseman työmarkkinaosapuolten välisten työehtosopimusten kautta neuvotellulle joustavuudelle,

| M. | katsoo, että pitkien laskentajaksojen tekniikan käyttö aiheuttaa, että direktiivin 93/104/EY säännös rajoittaa työn enimmäiskestoa neljän kuukauden, kuuden kuukauden tai vuoden aikana, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että pitkien laskentajaksojen tekniikan käyttö aiheuttaa, että direktiivin 93/104/EY säännös rajoittaa työn enimmäiskestoa neljän kuukauden, kuuden kuukauden tai vuoden aikana,

| N. | katsoo, että Cambridgen yliopiston Barnardin, Deakinin ja Hobbsin komissiolle tekemä tutkimus osoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan salliman, keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden käyttö on osittain seurausta työntekijöistä, jotka valitsevat pidemmän työpäivän suuremman palkan varmistamiseksi, ja osittain Yhdistyneen kuningaskunnan vaikeuksista kyetä hyödyntämään direktiivin muita joustavuustekijöitä; katsoo, että tällä voi olla vakavia seurauksia yli neljän miljoonan työntekijän terveydelle ja turvallisuudelle yhdistettynä direktiivin sellaiseen täytäntöönpanotapaan, jonka vuoksi on vaikeaa olla varma, että tehdään vapaita ja vapaaehtoisia valintoja, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Cambridgen yliopiston Barnardin, Deakinin ja Hobbsin komissiolle tekemä tutkimus osoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan salliman, keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden käyttö on osittain seurausta työntekijöistä, jotka valitsevat pidemmän työpäivän suuremman palkan varmistamiseksi, ja osittain Yhdistyneen kuningaskunnan vaikeuksista kyetä hyödyntämään direktiivin muita joustavuustekijöitä; katsoo, että tällä voi olla vakavia seurauksia yli neljän miljoonan työntekijän terveydelle ja turvallisuudelle yhdistettynä direktiivin sellaiseen täytäntöönpanotapaan, jonka vuoksi on vaikeaa olla varma, että tehdään vapaita ja vapaaehtoisia valintoja,

| O. | ottaa huomioon, että muut maat ovat jo ottaneet käyttöön tai ilmoittaneet ottavansa käyttöön keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden työhön liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi työntekijöiden erityisissä kategorioissa, kuten terveydenhoitoalalla Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Espanjassa tai hotelli- ja ravintola-alalla Luxemburgissa, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että muut maat ovat jo ottaneet käyttöön tai ilmoittaneet ottavansa käyttöön keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden työhön liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi työntekijöiden erityisissä kategorioissa, kuten terveydenhoitoalalla Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Espanjassa tai hotelli- ja ravintola-alalla Luxemburgissa,

| P. | katsoo, että näinä seitsemänä vuotena on kerääntynyt riittävästi todisteita sen päättelemiseksi, että vaikka keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden käyttö on ollut yksi keino työajan saattamiseen joustavammaksi sekä työntekijöiden nettopalkan lisäämiseen, siinä on otettava huomioon terveyttä ja turvallisuutta työssä koskevat tavoitteet ja miljoonien eurooppalaisten perhe- ja työelämän yhteensovittaminen, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että näinä seitsemänä vuotena on kerääntynyt riittävästi todisteita sen päättelemiseksi, että vaikka keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden käyttö on ollut yksi keino työajan saattamiseen joustavammaksi sekä työntekijöiden nettopalkan lisäämiseen, siinä on otettava huomioon terveyttä ja turvallisuutta työssä koskevat tavoitteet ja miljoonien eurooppalaisten perhe- ja työelämän yhteensovittaminen,

| Q. | katsoo, että jos keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden käyttö laajennettaisiin nykyisiin jäsenvaltioihin ja ehdokasmaihin, direktiivin 93/104/EY tavoitteet voisivat heikentyä, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että jos keskimääräistä työaikaa viikossa koskevan yksilöllisen poikkeamismahdollisuuden käyttö laajennettaisiin nykyisiin jäsenvaltioihin ja ehdokasmaihin, direktiivin 93/104/EY tavoitteet voisivat heikentyä,

| R. | katsoo, että työpaikallaan päivystävien terveydenhoitoalan työntekijöiden työaikaa koskevien uusien tulkintojen vaikutuksia on käsiteltävä luotettavissa vaikutustutkimuksissa ja ratkaisuja on etsittävä muilla keinoin kuin käyttämällä keskimääräistä työaikaa viikossa koskevaa yksilöllistä poikkeamismahdollisuutta, elleivät tällaiset poikkeamismahdollisuudet ole todella vapaaehtoisia, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että työpaikallaan päivystävien terveydenhoitoalan työntekijöiden työaikaa koskevien uusien tulkintojen vaikutuksia on käsiteltävä luotettavissa vaikutustutkimuksissa ja ratkaisuja on etsittävä muilla keinoin kuin käyttämällä keskimääräistä työaikaa viikossa koskevaa yksilöllistä poikkeamismahdollisuutta, elleivät tällaiset poikkeamismahdollisuudet ole todella vapaaehtoisia,

| S. | katsoo, että direktiivin 93/104/EY salliman joustavuuden kautta työajan rajoittaminen voi vaikuttaa erittäin myönteisesti työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen ja mahdollistaa tuottavuuden parantamisen ja työn järjestämisen rationalisoinnin ja nykyaikaistamisen, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että direktiivin 93/104/EY salliman joustavuuden kautta työajan rajoittaminen voi vaikuttaa erittäin myönteisesti työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen ja mahdollistaa tuottavuuden parantamisen ja työn järjestämisen rationalisoinnin ja nykyaikaistamisen,

| T. | katsoo, että erityisesti naisten ja vanhempien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille koskevia Lissabonin tavoitteita ei saavuteta pitkien työpäivien käytännöllä vaan laajentamalla mahdollisuuksia siten, että työntekijöillä on todellinen mahdollisuus mukauttaa työaika tarpeisiinsa, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että erityisesti naisten ja vanhempien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille koskevia Lissabonin tavoitteita ei saavuteta pitkien työpäivien käytännöllä vaan laajentamalla mahdollisuuksia siten, että työntekijöillä on todellinen mahdollisuus mukauttaa työaika tarpeisiinsa,

| U. | katsoo, että työajan kestossa ja järjestämisessä on otettava huomioon eurooppalaisen yhteiskunnan sosiologiset muutokset ja tarve naisten ja miesten suurempaan tasa-arvoon sekä naisten työmarkkinoille osallistumisen lisääntyminen; katsoo, että naiset vastaavat etupäässä lastenhoidosta ja ovat epäedullisessa asemassa oman urakehityksensä suhteen; katsoo sen vuoksi, että on poistettava esteet, jotka vaikeuttavat työ- ja perhe-elämän velvollisuuksien yhteensovittamista, ja edistettävä tarpeellista myönteistä joustavuutta, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että työajan kestossa ja järjestämisessä on otettava huomioon eurooppalaisen yhteiskunnan sosiologiset muutokset ja tarve naisten ja miesten suurempaan tasa-arvoon sekä naisten työmarkkinoille osallistumisen lisääntyminen; katsoo, että naiset vastaavat etupäässä lastenhoidosta ja ovat epäedullisessa asemassa oman urakehityksensä suhteen; katsoo sen vuoksi, että on poistettava esteet, jotka vaikeuttavat työ- ja perhe-elämän velvollisuuksien yhteensovittamista, ja edistettävä tarpeellista myönteistä joustavuutta,

| 1. | pahoittelee, että komissio esitti direktiivin 93/104/EY 17 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa vaaditun arviointikertomuksen seitsemän vuoden määräajan kuluttua umpeen ja että siihen ei sisälly selviä vaihtoehtoja havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi; kehottaa neuvostoa pyytämään, että komissio harkitsisi muutetun direktiivin laatimista mahdollisimman nopeasti; pitää ilahduttavana komission tiedonannon johtopäätöstä siitä, että hyväksyn lähestymistavan pitäisi antaa työntekijöille korkeatasoinen terveyden ja turvallisuuden suojelu ja helpottaa työn ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä antaa yrityksille ja jäsenvaltioille joustavuutta tavassa, jolla ne ohjaavat työaikaa, ja välttää kohtuuttomien esteiden asettamista yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille; |
| --- | --- |

1.

pahoittelee, että komissio esitti direktiivin 93/104/EY 17 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa vaaditun arviointikertomuksen seitsemän vuoden määräajan kuluttua umpeen ja että siihen ei sisälly selviä vaihtoehtoja havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi; kehottaa neuvostoa pyytämään, että komissio harkitsisi muutetun direktiivin laatimista mahdollisimman nopeasti; pitää ilahduttavana komission tiedonannon johtopäätöstä siitä, että hyväksyn lähestymistavan pitäisi antaa työntekijöille korkeatasoinen terveyden ja turvallisuuden suojelu ja helpottaa työn ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä antaa yrityksille ja jäsenvaltioille joustavuutta tavassa, jolla ne ohjaavat työaikaa, ja välttää kohtuuttomien esteiden asettamista yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille;

| 2. | lisää, että olisi myös harkittava vaihtoehtoja lainsäädännölle lainsäädännön parantamista koskevassa komission toimintaohjelmassa asetettujen tavoitteiden vuoksi; |
| --- | --- |

2.

lisää, että olisi myös harkittava vaihtoehtoja lainsäädännölle lainsäädännön parantamista koskevassa komission toimintaohjelmassa asetettujen tavoitteiden vuoksi;

| 3. | vaatii, että kyseisissä jäsenvaltioissa saatetaan päätökseen täydellinen yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi ennen kuin päätetään direktiivin nykyisiin yksilöllistä poikkeamismahdollisuutta koskeviin järjestelyihin tehtävistä mahdollisista muutoksista; |
| --- | --- |

3.

vaatii, että kyseisissä jäsenvaltioissa saatetaan päätökseen täydellinen yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi ennen kuin päätetään direktiivin nykyisiin yksilöllistä poikkeamismahdollisuutta koskeviin järjestelyihin tehtävistä mahdollisista muutoksista;

| 4. | pitää erityisen tärkeänä, että vastataan terveyspalvelujen saatavuuteen ja terveydenhoitoalan rahoitukseen liittyviin ongelmiin, jotka johtuvat yhteisöjen tuomioistuimen antamasta tulkinnasta työajan käsitteelle Simap- ja Jäger-tapauksissa (6); pahoittelee kuitenkin virallisten vertailevien tutkimusten puuttuessa kyvyttömyyttään tarkastella vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan kullakin työelämän sektorilla; toteaa, että komission tiedonannossa vain mainitaan tarkentamattomia viitteitä mahdollisista vaikutuksista muutamissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

4.

pitää erityisen tärkeänä, että vastataan terveyspalvelujen saatavuuteen ja terveydenhoitoalan rahoitukseen liittyviin ongelmiin, jotka johtuvat yhteisöjen tuomioistuimen antamasta tulkinnasta työajan käsitteelle Simap- ja Jäger-tapauksissa (6); pahoittelee kuitenkin virallisten vertailevien tutkimusten puuttuessa kyvyttömyyttään tarkastella vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan kullakin työelämän sektorilla; toteaa, että komission tiedonannossa vain mainitaan tarkentamattomia viitteitä mahdollisista vaikutuksista muutamissa jäsenvaltioissa;

| 5. | kehottaa komissiota edistämään vastikään alkanutta työmarkkinaosapuolten virallista keskusteluprosessia ja kehottaa komissiota, kun se reagoi keskusteluprosessin ensimmäiseen vaiheeseen, ottamaan ehdottomasti huomioon perustamissopimuksen 139 artiklassa säädetyn lainsäädäntäprosessin keinona edistää sopimuksen aikaansaamista ja mahdollisena ratkaisuna kysymyksiin, jotka ovat nousseet esiin työajan määrittämistä ja laskemista päivystysvuorossa sekä jaksoa, jonka kuluessa korvaava lepoaika on annettava, koskevista tuomioistuimen tuomioista; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota edistämään vastikään alkanutta työmarkkinaosapuolten virallista keskusteluprosessia ja kehottaa komissiota, kun se reagoi keskusteluprosessin ensimmäiseen vaiheeseen, ottamaan ehdottomasti huomioon perustamissopimuksen 139 artiklassa säädetyn lainsäädäntäprosessin keinona edistää sopimuksen aikaansaamista ja mahdollisena ratkaisuna kysymyksiin, jotka ovat nousseet esiin työajan määrittämistä ja laskemista päivystysvuorossa sekä jaksoa, jonka kuluessa korvaava lepoaika on annettava, koskevista tuomioistuimen tuomioista;

| 6. | myöntää, että komissio on eri tilanteissa ilmaissut huolestuneisuutensa jäsenvaltioiden reaktioista yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin, mutta pahoittelee, että komissio ei pystynyt laatimaan kolme vuotta Simap-päätöksen jälkeen perinpohjaista tutkimusta näiden tuomioiden seurauksista jäsenvaltioille tai löytämään siirtymäajan keinoja; |
| --- | --- |

6.

myöntää, että komissio on eri tilanteissa ilmaissut huolestuneisuutensa jäsenvaltioiden reaktioista yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin, mutta pahoittelee, että komissio ei pystynyt laatimaan kolme vuotta Simap-päätöksen jälkeen perinpohjaista tutkimusta näiden tuomioiden seurauksista jäsenvaltioille tai löytämään siirtymäajan keinoja;

| 7. | kehottaa komissiota laatimaan selvityksen siitä, mitä vaikutuksia enimmäistyöaikaa koskevilla poikkeuksilla (direktiivin 93/104/EY 6 artikla) on työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota laatimaan selvityksen siitä, mitä vaikutuksia enimmäistyöaikaa koskevilla poikkeuksilla (direktiivin 93/104/EY 6 artikla) on työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen;

| 8. | pahoittelee komission halutonta asennetta Simap-päätöksen jälkeen, mikä on johtanut epäselvyyteen päätöksen seurauksista monissa jäsenvaltioissa ja esimerkiksi Alankomaissa siihen, että hallitus suunnittelee kaikkien sellaisten työaikasääntöjen poistamista, jotka ovat EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten yleissopimusten vaatimia vähimmäisnormeja tiukempia; |
| --- | --- |

8.

pahoittelee komission halutonta asennetta Simap-päätöksen jälkeen, mikä on johtanut epäselvyyteen päätöksen seurauksista monissa jäsenvaltioissa ja esimerkiksi Alankomaissa siihen, että hallitus suunnittelee kaikkien sellaisten työaikasääntöjen poistamista, jotka ovat EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten yleissopimusten vaatimia vähimmäisnormeja tiukempia;

| 9. | muistuttaa edellä mainitussa päätöslauselmassa esittämistään pyynnöistä, jotka edellyttävät direktiivin perinpohjaista tarkistamista, jotta sen säännökset olisivat selkeämpiä ja johdonmukaisempia; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa edellä mainitussa päätöslauselmassa esittämistään pyynnöistä, jotka edellyttävät direktiivin perinpohjaista tarkistamista, jotta sen säännökset olisivat selkeämpiä ja johdonmukaisempia;

| 10. | pyytää laatimaan tämän alan mahdolliset aloitteet ennakkoehdon pohjalta, jonka mukaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden on oltava etusijalla, mutta niitä on tarkasteltava yhdessä perhe- ja työelämän yhteensovittamisen ja taloudellisten seikkojen kanssa; |
| --- | --- |

10.

pyytää laatimaan tämän alan mahdolliset aloitteet ennakkoehdon pohjalta, jonka mukaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden on oltava etusijalla, mutta niitä on tarkasteltava yhdessä perhe- ja työelämän yhteensovittamisen ja taloudellisten seikkojen kanssa;

| 11. | toivoo, että komissio ei esitä aloitteita unionin työaikadirektiivin ”kansallistamiseksi uudelleen”; |
| --- | --- |

11.

toivoo, että komissio ei esitä aloitteita unionin työaikadirektiivin ”kansallistamiseksi uudelleen”;

| 12. | edellyttää, että koko EU:ssa toteutetaan jäsenvaltioiden välinen vertailututkimus suurten työtuntimäärien vaikutuksista perheeseen ja terveyteen ja kumpaankin sukupuoleen; |
| --- | --- |

12.

edellyttää, että koko EU:ssa toteutetaan jäsenvaltioiden välinen vertailututkimus suurten työtuntimäärien vaikutuksista perheeseen ja terveyteen ja kumpaankin sukupuoleen;

| 13. | korostaa, että direktiivissä säännellään viikoittaista työaikaa siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon eurooppalaisten yritysten tarpeet ja niiden tarvitsema joustavuus ja että tarkistetussa direktiivissä on myös otettava huomioon nämä tarpeet; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että direktiivissä säännellään viikoittaista työaikaa siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon eurooppalaisten yritysten tarpeet ja niiden tarvitsema joustavuus ja että tarkistetussa direktiivissä on myös otettava huomioon nämä tarpeet;

| 14. | korostaa, että näin arkaluonteisilla aloilla sääntelevien normien ja ohjeiden olemassaolo on välttämätöntä niin pitkään kuin asiasta ei ole annettu mitään työmarkkinaosapuolia koskevia yleisiä sitovia sääntöjä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että näin arkaluonteisilla aloilla sääntelevien normien ja ohjeiden olemassaolo on välttämätöntä niin pitkään kuin asiasta ei ole annettu mitään työmarkkinaosapuolia koskevia yleisiä sitovia sääntöjä;

| 15. | vaatii tarkistamaan direktiivin 93/104/EY 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettua yksilöllistä opt-out-mahdollisuutta sen poistamiseksi käytöstä asteittain mahdollisimman pian; pyytää komissiota tällä välin määrittämään käytännön tapoja opt-out-mahdollisuuden mahdollisen tai todellisen väärinkäytön estämiseksi, mukaan lukien parhaat mahdolliset tavat vahvistaa opt-out-mahdollisuuden vapaaehtoisuuteen perustuvaa luonnetta; |
| --- | --- |

15.

vaatii tarkistamaan direktiivin 93/104/EY 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettua yksilöllistä opt-out-mahdollisuutta sen poistamiseksi käytöstä asteittain mahdollisimman pian; pyytää komissiota tällä välin määrittämään käytännön tapoja opt-out-mahdollisuuden mahdollisen tai todellisen väärinkäytön estämiseksi, mukaan lukien parhaat mahdolliset tavat vahvistaa opt-out-mahdollisuuden vapaaehtoisuuteen perustuvaa luonnetta;

| 16. | pyytää, että jäsenvaltiot odottaisivat direktiivin muutettua versiota, eivät lisäisi 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan poikkeusvaihtoehdon käyttöä eivätkä käyttäisi sitä väärin ratkaisemaan ilmeisiä ongelmia, joita yhteisöjen tuomioistuimen tulkinta työajasta päivystysvuorossa muun muassa terveydenhoitoalalla aiheuttaa; ehdottaa jäsenvaltioille tietojen vaihtoa jo olemassa olevista malleista ja suunnitelmista, jotka koskevat päivystysvuoropalveluja olematta ristiriidassa direktiivin säännösten kanssa; vaatii niitä etsimään vakavissaan yhdessä asianomaisten alojen työmarkkinaosapuolten kanssa direktiivin soveltamisalalla vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa otetaan huomioon muut joustavuusvaihtoehdot, joissa ei täysin poisteta työtuntien rajoittamista ja annetaan edelleen riittävä suoja; pyytää sillä välin jäsenvaltioita ja työnantajia pyrkimään varmistamaan, että 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti työskentelevät työntekijät eivät tee liian pitkää työpäivää eivätkä varsinkaan pitkien jaksojen ajan; |
| --- | --- |

16.

pyytää, että jäsenvaltiot odottaisivat direktiivin muutettua versiota, eivät lisäisi 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan poikkeusvaihtoehdon käyttöä eivätkä käyttäisi sitä väärin ratkaisemaan ilmeisiä ongelmia, joita yhteisöjen tuomioistuimen tulkinta työajasta päivystysvuorossa muun muassa terveydenhoitoalalla aiheuttaa; ehdottaa jäsenvaltioille tietojen vaihtoa jo olemassa olevista malleista ja suunnitelmista, jotka koskevat päivystysvuoropalveluja olematta ristiriidassa direktiivin säännösten kanssa; vaatii niitä etsimään vakavissaan yhdessä asianomaisten alojen työmarkkinaosapuolten kanssa direktiivin soveltamisalalla vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa otetaan huomioon muut joustavuusvaihtoehdot, joissa ei täysin poisteta työtuntien rajoittamista ja annetaan edelleen riittävä suoja; pyytää sillä välin jäsenvaltioita ja työnantajia pyrkimään varmistamaan, että 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti työskentelevät työntekijät eivät tee liian pitkää työpäivää eivätkä varsinkaan pitkien jaksojen ajan;

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tietojen vaihtoa nykyisten mallien hyvistä käytänteistä, millä tähdennettäisiin niiden työjärjestelyä koskevien ongelmien ratkaisemista, joita tuomioistuimen tulkinta työajasta päivystysvuorossa terveydenhoitoalalla aiheuttaa, lisäämällä työhönottoa, ottamalla käyttöön uusia työtapoja ja uusia työnteon malleja eri henkilöstöryhmille, mukaan luettuna mahdollisesti uudet tavat tarjota terveyspalveluja, muuttamalla lääkärin työvuorojen määrää, perustamalla monialaisia ryhmiä, tehostamalla tietotekniikan käyttöä ja mahdollisesti laajentamalla muun kuin lääkintähenkilökunnan tehtäviä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tietojen vaihtoa nykyisten mallien hyvistä käytänteistä, millä tähdennettäisiin niiden työjärjestelyä koskevien ongelmien ratkaisemista, joita tuomioistuimen tulkinta työajasta päivystysvuorossa terveydenhoitoalalla aiheuttaa, lisäämällä työhönottoa, ottamalla käyttöön uusia työtapoja ja uusia työnteon malleja eri henkilöstöryhmille, mukaan luettuna mahdollisesti uudet tavat tarjota terveyspalveluja, muuttamalla lääkärin työvuorojen määrää, perustamalla monialaisia ryhmiä, tehostamalla tietotekniikan käyttöä ja mahdollisesti laajentamalla muun kuin lääkintähenkilökunnan tehtäviä;

| 18. | pyytää komissiota keskustelujen seuraavassa vaiheessa esittämään kiireellisesti konkreettisia ehdotuksia - direktiivin 93/104/EY puitteissa - pitkän aikavälin kestävän ratkaisun löytämiseksi Simap- ja Jägerpäätösten esiin tuomiin ongelmiin; |
| --- | --- |

18.

pyytää komissiota keskustelujen seuraavassa vaiheessa esittämään kiireellisesti konkreettisia ehdotuksia - direktiivin 93/104/EY puitteissa - pitkän aikavälin kestävän ratkaisun löytämiseksi Simap- ja Jägerpäätösten esiin tuomiin ongelmiin;

| 19. | pyytää komissiota laatimaan täydentävän tiedonannon, jossa se ilmoittaa konkreettisen ja perustellun kantansa kaikista direktiivin säännöksistä, joita on tarkistettava, ja tutkimaan direktiivin tarkistuksen yhteydessä ratkaisuja, joilla vahvistetaan uudelleen selkeät velvoitteet sille, että työnantajat mittaavat työntekijöiden työajan asianmukaisesti, sekä esittämään kantansa Euroopan parlamentin kuultavaksi mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota laatimaan täydentävän tiedonannon, jossa se ilmoittaa konkreettisen ja perustellun kantansa kaikista direktiivin säännöksistä, joita on tarkistettava, ja tutkimaan direktiivin tarkistuksen yhteydessä ratkaisuja, joilla vahvistetaan uudelleen selkeät velvoitteet sille, että työnantajat mittaavat työntekijöiden työajan asianmukaisesti, sekä esittämään kantansa Euroopan parlamentin kuultavaksi mahdollisimman pian;

| 20. | tähdentää, että naiset altistuvat suuremmassa määrin terveyteen ja hyvinvointiin kohdistuville haittavaikutuksille, jos heihin kohdistuu kaksinkertainen rasitus sekä työelämän että kotiaskareiden muodossa; |
| --- | --- |

20.

tähdentää, että naiset altistuvat suuremmassa määrin terveyteen ja hyvinvointiin kohdistuville haittavaikutuksille, jos heihin kohdistuu kaksinkertainen rasitus sekä työelämän että kotiaskareiden muodossa;

| 21. | kiinnittää huomiota huolestuttavaan kehitykseen, jossa naiset tekevät elantonsa ansaitakseen entistä yleisemmin kahta osa-aikatyötä siten, että viikoittainen työaika usein ylittää sallitun rajan; |
| --- | --- |

21.

kiinnittää huomiota huolestuttavaan kehitykseen, jossa naiset tekevät elantonsa ansaitakseen entistä yleisemmin kahta osa-aikatyötä siten, että viikoittainen työaika usein ylittää sallitun rajan;

| 22. | korostaa, että yliopistokoulutusta edellyttävissä ammattikunnissa ja johtotason työpaikoilla ilmenevä pitkien työpäivien käytänne estää naisia ylenemästä ja pitää siten työpaikoilla yllä sukupuolierottelua; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että yliopistokoulutusta edellyttävissä ammattikunnissa ja johtotason työpaikoilla ilmenevä pitkien työpäivien käytänne estää naisia ylenemästä ja pitää siten työpaikoilla yllä sukupuolierottelua;

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden parlamenteille. |
| --- | --- |

23.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18.

(2)  EYVL L 195, 1.8.2000, s. 41.

(3)  EYVL C 284 E, 21.11.2002, s. 362.

(4)  EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.

(5)  EYVL L 199, 30.7.1975, s. 32.

(6)  Asia C-303/98, Simap, Kok. 2000, s. I-7963 ja asia C-151/02, Jäger, Kok. 2003, s. I-0000.

---

Torstai, 12. helmikuuta 2004

| 22.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 97/572 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 97/572

---

PÖYTÄKIRJA

(2004/C 97 E/04)

ISTUNNON KULKU

Puhetta johti Charlotte CEDERSCHIÖLD

varapuhemies

1.   Istunnon avaaminen

Istunto avattiin klo 10.00.

2.   Vastaanotetut asiakirjat

Seuraavat asiakirjat on vastaanotettu

| 1) | neuvostolta ja komissiolta:







  — | Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden velvollisuudesta ylläpitää raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistasoa (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 35 - C5-0063/2004 - 2004/0004(CNS))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ITRE |
| oikeusperusta | EY 100 artikla |

1)

neuvostolta ja komissiolta:

—

Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden velvollisuudesta ylläpitää raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistasoa (kodifioitu toisinto) (KOM(2004) 35 - C5-0063/2004 - 2004/0004(CNS))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

ITRE

oikeusperusta

EY 100 artikla

| — | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla (KOM(2004) 2 - C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | JURI |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ECON, ITRE, EMPL, ENVI |
| oikeusperusta | EY 47 artikla 2 kohta, EY 55 artikla, EY 71 artikla, EY 80 artikla |

—

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla (KOM(2004) 2 - C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

JURI

lausuntoa varten

ECON, ITRE, EMPL, ENVI

oikeusperusta

EY 47 artikla 2 kohta, EY 55 artikla, EY 71 artikla, EY 80 artikla

| — | Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta 14 päivänä helmikuuta 2000 tehdyn päätöksen N:o 508/2000/EY muuttamisesta (KOM(2004) 79 - C5-0070/2004 - 2003/0076(COD))







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | CULT |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG |
| oikeusperusta | EY 151 artikla |

—

Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta 14 päivänä helmikuuta 2000 tehdyn päätöksen N:o 508/2000/EY muuttamisesta (KOM(2004) 79 - C5-0070/2004 - 2003/0076(COD))

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

CULT

lausuntoa varten

BUDG

oikeusperusta

EY 151 artikla

| 2) | jäseniltä:







  2.1) | suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):







  — | Anna Karamanou FEMM-valiokunnan puolesta neuvostolle sukupuolten tasa-arvosta (B5-0064/2004); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

jäseniltä:

2.1)

suulliset kysymykset (työjärjestyksen 42 artikla):

—

Anna Karamanou FEMM-valiokunnan puolesta neuvostolle sukupuolten tasa-arvosta (B5-0064/2004);

| — | Anna Karamanou FEMM-valiokunnan puolesta komissiolle sukupuolten tasa-arvosta (B5-0065/2004). |
| --- | --- |

—

Anna Karamanou FEMM-valiokunnan puolesta komissiolle sukupuolten tasa-arvosta (B5-0065/2004).

| 2.2) | päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):







  — | Jorge Salvador Hernández Mollar espanjalaisen oliiviöljyn tukien lisäämisestä (B5-0062/2004)







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | BUDG |

2.2)

päätöslauselmaesitykset (työjärjestyksen 48 artikla):

—

Jorge Salvador Hernández Mollar espanjalaisen oliiviöljyn tukien lisäämisestä (B5-0062/2004)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

AGRI

lausuntoa varten

BUDG

| — | Salvador Garriga Polledo lääkepankista aidsin torjumiseksi Afrikassa (B5-0100/2004)







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan | DEVE |
| --- | --- | --- | --- |
| | lausuntoa varten | ITRE, ENVI |

—

Salvador Garriga Polledo lääkepankista aidsin torjumiseksi Afrikassa (B5-0100/2004)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan

DEVE

lausuntoa varten

ITRE, ENVI

3.   Ydinaseriisunta (käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset)

Keskustelu käytiin 11. helmikuuta 2004 (istunnon pöytäkirja 11.2.2004, kohta 3).

Työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Jillian Evans Verts/ALE-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0101/2004); |
| --- | --- |

—

Jillian Evans Verts/ALE-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0101/2004);

| — | Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0104/2004); |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke ELDR-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0104/2004);

| — | Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0105/2004); |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma PSE-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0105/2004);

| — | Pernille Frahm GUE/NGL-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0106/2004). |
| --- | --- |

—

Pernille Frahm GUE/NGL-ryhmän puolesta ydinaseriisunnasta: ydinsulkusopimusta käsittelevä konferenssi vuonna 2005 (B5-0106/2004).

4.   Afganistan (keskustelu)

Mietintö: Afganistan: haasteet ja tulevaisuudennäkymät [2003/2121(INI)] - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: André Brie (A5-0035/2004).

André Brie esitteli laatimansa mietinnön.

Christopher Patten (komission jäsen) käytti puheenvuoron.

Puheenvuorot: Sabine Zissener (FEMM-valiokunnan lausunnon valmistelija), Marielle De Sarnez PPE-DEryhmän puolesta, Jacques F. Poos PSE-ryhmän puolesta, Joan Vallvé ELDR-ryhmän puolesta, Geneviève Fraisse GUE/NGL-ryhmän puolesta, Joost Lagendijk Verts/ALE-ryhmän puolesta, Bastiaan Belder EDDryhmän puolesta, Elmar Brok, Olga Zrihen, Nicholson of Winterbourne, Ioannis Patakis, Nelly Maes, Ulla Margrethe Sandbæk, Charles Tannock, Catherine Stihler, Per Gahrton ja Ursula Stenzel.

Puhetta johti Joan COLOM I NAVAL

varapuhemies

Puheenvuorot: Glyn Ford, Lennart Sacrédeus ja Nirj Deva.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 7.9.

5.   Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen (julkilausuma ja keskustelu)

Komission julkilausuma: Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen.

Christopher Patten (komission jäsen) antoi julkilausuman.

Puheenvuorot: Elmar Brok PPE-DE-ryhmän puolesta, Pasqualina Napoletano PSE-ryhmän puolesta, Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta, Hélène Flautre Verts/ALE-ryhmän puolesta, sitoutumaton Philip Claeys, Edward H.C. McMillan-Scott, Raimon Obiols i Germà, Miquel Mayol i Raynal, Emma Bonino, Lennart Sacrédeus, Alexandros Baltas, Anna Karamanou ja Christopher Patten.

Työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskustelun päätteeksi käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset:

| — | Elmar Brok AFET-valiokunnan puolesta Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittamisesta (B5-0049/2004). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok AFET-valiokunnan puolesta Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittamisesta (B5-0049/2004).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 7.10.

Puhetta johti Guido PODESTÀ

varapuhemies

Glyn Ford käytti puheenvuoron työjärjestyksen 9 artiklan nojalla ja viittasi STOA:n hallintokomitean tänä aamuna tekemään päätökseen peruuttaa muita kuin syötäväksi tarkoitettuja tuotteita koskeva tieteellinen kertomus; hän pyysi, että asia annetaan OLAFin tutkittavaksi (puhemies vastasi välittävänsä puhujan pyynnön parlamentin puhemiehelle).

6.   Määräajat

Neuvoston ja komission julkilausumat kevään huippukokouksesta (25. helmikuuta 2004, Bryssel):

Määräaikoja on pidennetty seuraavasti:

päätöslauselmaesitykset: 16. helmikuuta 2004 klo 12.00

yhteiset päätöslauselmaesitykset ja tarkistukset: 19. helmikuuta 2004 klo 12.00.

7.   Äänestykset

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset, ...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

7.1.   Media-koulutus (2001-2005) ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta [KOM(2003) 188 - C5-0176/2003 - 2003/0064(COD)] - Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta. Esittelijä: Gianni Vattimo (A5-0027/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 1)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0090)

7.2.   MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***I (työjärjestyksen 110 a artikla) (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta [KOM(2003) 191 - C5-0177/2003 - 2003/0067(COD)] - Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta. Esittelijä: Walter Veltroni (A5-0028/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 2)

KOMISSION EHDOTUS, TARKISTUKSET ja LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin kertaäänestyksessä (P5_TA(2004)0091)

7.3.   Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta [KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Emmanouil Mastorakis (A5-0021/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 3)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2004)0092)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0092)

7.4.   Intermodaaliset lastausyksiköt ***I (äänestys)

Mietintö: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä [KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD)] - Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta. Esittelijä: Ulrich Stockmann (A5-0016/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 4)

KOMISSION EHDOTUS

Hyväksyttiin tarkistettuna (P5_TA(2004)0093)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0093)

7.5.   Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen *** (äänestys)

Suositus: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin [14389/2003 - KOM(2003) 534 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0042/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 5)

LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0094)

7.6.   Terästeollisuuden kriisi (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0076/2004, B5-0089/2004, B5-0090/2004, B5-0091/2004, B5-0092/2004 ja B5-0093/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 6)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS RC-B5-0076/2004

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0076/2004, B5-0089/2004, B5-0090/2004, B5-0091/2004, B5-0092/2004 ja B5-0093/2004)

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Antonio Tajani PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Pasqualina Napoletano, Guido Sacconi, Giorgio Ruffolo ja Walter Veltroni PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Guido Sacconi, Giorgio Ruffolo ja Walter Veltroni PSE-ryhmän puolesta,

| — | Francesco Rutelli, Luciana Sbarbati, Antonio Di Pietro, Giorgio Calò ja Paolo Costa ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Francesco Rutelli, Luciana Sbarbati, Antonio Di Pietro, Giorgio Calò ja Paolo Costa ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Monica Frassoni ja Giorgio Celli Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni ja Giorgio Celli Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Fausto Bertinotti, Luigi Vinci, Gérard Caudron, Luisa Morgantini ja Giuseppe Di Lello Finuoli GUE/NGL-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Fausto Bertinotti, Luigi Vinci, Gérard Caudron, Luisa Morgantini ja Giuseppe Di Lello Finuoli GUE/NGL-ryhmän puolesta,

| — | Roberta Angelilli UEN-ryhmän puolesta. |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli UEN-ryhmän puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0095)

7.7.   Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus) (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0053/2004, B5-0054/2004, B5-0055/2004, B5-0056/2004, B5-0057/2004 ja B5-0077/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 7)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS RC-B5-0053/2004

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0053/2004, B5-0054/2004, B5-0055/2004, B5-0056/2004, B5-0057/2004 ja B5-0077/2004):

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Klaus-Heiner Lehne ja Francesco Fiori PPE-DE-ryhmän puolesta |
| --- | --- |

—

Klaus-Heiner Lehne ja Francesco Fiori PPE-DE-ryhmän puolesta

| — | Robert Goebbels PSE-ryhmän puolesta |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels PSE-ryhmän puolesta

| — | Karin Riis-Jørgensen ELDR-ryhmän puolesta |
| --- | --- |

—

Karin Riis-Jørgensen ELDR-ryhmän puolesta

| — | Pierre Jonckheer, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal ja Monica Frassoni Verts/ALEryhmän puolesta |
| --- | --- |

—

Pierre Jonckheer, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal ja Monica Frassoni Verts/ALEryhmän puolesta

| — | Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta |
| --- | --- |

—

Luigi Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta

| — | Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0096)

7.8.   Siviiliprosessioikeuden lähentäminen (äänestys)

Mietintö: Siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymät Euroopan unionissa [(KOM(2002) 654 - KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI)] - Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta. Esittelijä: Giuseppe Gargani (A5-0041/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 8)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0097)

7.9.   Afganistan (äänestys)

Mietintö: Afganistan: haasteet ja tulevaisuudennäkymät [2003/2121(INI)] - Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta. Esittelijä: André Brie (A5-0035/2004).

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 9)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0098)

7.10.   Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen (äänestys)

Päätöslauselmaesitys B5-0049/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 10)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0099)

8.   Äänestysselitykset

Kirjalliset äänestysselitykset:

Työjärjestyksen 137 artiklan 3 kohdan mukaiset kirjalliset äänestysselitykset julkaistaan tämän istunnon sanatarkoissa istuntoselostuksissa.

9.   Äänestyskäyttäytymistä koskevat ilmoitukset

Seuraavat jäsenet ovat ilmoittaneet halunneensa äänestää seuraavasti:

Mietintö: Vattimo - A5-0027/2004

| — | kertaäänestys

  puolesta: Rainer Wieland, Jacqueline Foster, Christoph Werner Konrad, Jean-Louis Bourlanges, Marianne L.P. Thyssen, Jo Leinen, Karin Junker, James Nicholson, José Javier Pomés Ruiz, Fodé Sylla, Dana Rosemary Scallon, Arlene McCarthy, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou ja María Sornosa Martínez

  tyhjää: Gianfranco Dell'Alba |
| --- | --- |

—

kertaäänestys

puolesta: Rainer Wieland, Jacqueline Foster, Christoph Werner Konrad, Jean-Louis Bourlanges, Marianne L.P. Thyssen, Jo Leinen, Karin Junker, James Nicholson, José Javier Pomés Ruiz, Fodé Sylla, Dana Rosemary Scallon, Arlene McCarthy, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou ja María Sornosa Martínez

tyhjää: Gianfranco Dell'Alba

10.   Poliittisten ryhmien kokoonpano

PSE-ryhmä on ilmoittanut puhemiehelle, että Hans-Peter Martin ei enää ole sen jäsen.

*

- *

Lissy Gröner käytti puheenvuoron pyytääkseen, että kuvia yleisölehteriltä käsin ottaneen valokuvaajan kamera otetaan talteen ja valokuvat takavarikoidaan.

(Istunto keskeytettiin klo 12.25 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Puhetta johti Alonso José PUERTA

varapuhemies

11.   Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen

Puheenvuorot: Paul Rübig ilmoitti, että Hans-Peter Martinin mietintö eurooppalaisten teollisuusyhdistysten roolista unionin politikkojen määrittelyssä (ITRE-valiokunta) poistettiin esityslistalta esittelijän pyynnöstä mutta asiasta vastaavan valiokunnan tahdon vastaisesti, ja Johannes (Hannes) Swoboda tästä puheenvuorosta.

Edellisen istunnon pöytäkirja hyväksyttiin.

12.   Yleishyödyllisiä palveluja koskeva EU:n strategia (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Suullinen kysymys: Philippe A.R. Herzog GUE/NGL-ryhmän puolesta komissiolle: Yleishyödyllisiä palveluja koskeva EU:n strategia (B5-0012/2004).

Philippe A.R. Herzog esitteli suullisen kysymyksen.

Christopher Patten (komission jäsen) vastasi suulliseen kysymykseen.

Puheenvuorot: Othmar Karas PPE-DE-ryhmän puolesta, Johannes (Hannes) Swoboda PSE-ryhmän puolesta, Ilda Figueiredo GUE/NGL-ryhmän puolesta, Hélène Flautre Verts/ALE-ryhmän puolesta, sitoutumaton Georges Berthu, Werner Langen, Harlem Désir, Paul Rübig, Paulo Casaca ja Philippe A.R. Herzog.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

13.   Direktiivin 73/239/ETY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 1978-2001 (suullinen kysymys, josta keskustellaan)

Suullinen kysymys: Roy Perry PPE-DE-ryhmän puolesta komissiolle: Direktiivin 73/239/ETY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 1978-2001 (B5-0010/2004).

Roy Perry esitteli suullisen kysymyksen.

Christopher Patten (komission jäsen) vastasi suulliseen kysymykseen.

Puheenvuorot: Manuel Medina Ortega PSE-ryhmän puolesta, Diana Wallis ELDR-ryhmän puolesta ja Michael Cashman.

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA

(Päätöslauselmaesitysten aiheiden ja laatijoiden osalta katso istunnon pöytäkirja tiistaina 10.02.2004, kohta 3)

14.   Iranin vaalit (keskustelu)

Päätöslauselmaesitykset B5-0080/2004, B5-0083/2004, B5-0084/2004, B5-0088/2004, B5-0094/2004, B5-0098/2004 ja B5-0099/2004.

Michael Gahler, Bob van den Bos ja Marie Anne Isler Béguin esittelivät päätöslauselmaesitykset.

Puhetta johti Gérard ONESTA

varapuhemies

Erik Meijer (laatijan sijainen), Bastiaan Belder ja Johannes (Hannes) Swoboda esittelivät päätöslauselmaesitykset.

Puheenvuorot: Paul Rübig PPE-DE-ryhmän puolesta, Anna Karamanou PSE-ryhmän puolesta, Ulla Margrethe Sandbæk EDD-ryhmän puolesta, sitoutumaton Ward Beysen, Charles Tannock, Paulo Casaca, Lennart Sacrédeus, Véronique De Keyser ja Christopher Patten (komission jäsen).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 18.1.

15.   Poliittiset murhat Kambodžassa (keskustelu)

Päätöslauselmaesitykset B5-0079/2004, B5-0082/2004, B5-0085/2004, B5-0095/2004 ja B5-0097/2004.

Thomas Mann, Karin Junker (laatijan sijainen), Graham R. Watson ja Marie Anne Isler Béguin esittelivät päätöslauselmaesitykset.

Puheenvuorot: Bernd Posselt PPE-DE-ryhmän puolesta, sitoutumaton Olivier Dupuis ja Christopher Patten (komission jäsen).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 18.2.

16.   Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet (keskustelu)

Päätöslauselmaesitykset B5-0078/2004, B5-0081/2004, B5-0086/2004, B5-0087/2004 ja B5-0096/2004.

Laatijoiden sijaiset Konstantinos Hatzidakis, Emmanouil Mastorakis ja Ioannis Patakis esittelivät päätöslauselmaesitykset.

Puheenvuorot: Thomas Mann ja Christopher Patten (komission jäsen).

Keskustelu julistettiin päättyneeksi.

Äänestys: kohta 18.3.

KESKUSTELU IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA PÄÄTTYI

17.   Ilmoitus neuvoston toimittamista yhteisistä kannoista

Puhemies ilmoitti työjärjestyksen 74 artiklan 1 kohdan mukaisesti vastaanottaneensa seuraavat neuvoston yhteiset kannat, niiden vahvistamiseen johtaneet perusteet ja komission kannat:

| — | Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta (C5-0067/2004 - 2002/0090(COD) - 16041/1/2003 - KOM(2004) 90 - 5868/2004)







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: | JURI |
| --- | --- | --- | --- |

—

Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta (C5-0067/2004 - 2002/0090(COD) - 16041/1/2003 - KOM(2004) 90 - 5868/2004)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan:

JURI

| — | Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta naisten ja miesten tasa-arvon alalla toimivien eurooppalaisten järjestöjen toiminnan edistämiseksi (C5-0068/2004 - 2003/0109(COD) - 16185/1/2003 - KOM(2004) 100 - 5383/2004)







  lähetetty | asiasta vastaavaan valiokuntaan: | FEMM |
| --- | --- | --- | --- |
| | ensimmäisessä | ITRE |
| käsittelyssä lausunnon antaneet valiokunnat: | BUDG, CONT |

—

Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta naisten ja miesten tasa-arvon alalla toimivien eurooppalaisten järjestöjen toiminnan edistämiseksi (C5-0068/2004 - 2003/0109(COD) - 16185/1/2003 - KOM(2004) 100 - 5383/2004)

lähetetty

asiasta vastaavaan valiokuntaan:

FEMM

ensimmäisessä

ITRE

käsittelyssä lausunnon antaneet valiokunnat:

BUDG, CONT

Kolmen kuukauden määräaika, jonka kuluessa parlamentti antaa lausuntonsa, alkaa näin ollen huomisesta 13. helmikuuta 2004.

18.   Äänestykset

Äänestysten kulkua koskevat yksityiskohdat (tarkistukset, erilliset äänestykset, kohta kohdalta -äänestykset, ...) esitetään pöytäkirjaan sisältyvässä liitteessä 1.

18.1.   Iranin vaalit (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0080/2004, B5-0083/2004, B5-0084/2004, B5-0088/2004, B5-0094/2004, B5-0098/2004 ja B5-0099/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 11)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS RC-B5-0080/2004

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0080/2004, B5-0083/2004, B5-0084/2004, B5-0088/2004, B5-0094/2004, B5-0098/2004 ja B5-0099/2004)

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Ilkka Suominen, Michael Gahler, Arie M. Oostlander, Bernd Posselt ja Lennart Sacrédeus PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Ilkka Suominen, Michael Gahler, Arie M. Oostlander, Bernd Posselt ja Lennart Sacrédeus PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Enrique Barón Crespo, Margrietus J. van den Berg, Anna Karamanou, Johannes (Hannes) Swoboda ja Jannis Sakellariou PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo, Margrietus J. van den Berg, Anna Karamanou, Johannes (Hannes) Swoboda ja Jannis Sakellariou PSE-ryhmän puolesta,

| — | Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Joost Lagendijk, Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Nelly Maes ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk, Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Nelly Maes ja Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Pedro Marset Campos ja Esko Olavi Seppänen GUE/NGL-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Pedro Marset Campos ja Esko Olavi Seppänen GUE/NGL-ryhmän puolesta,

| — | Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta. |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder EDD-ryhmän puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0100)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Michael Gahler esitti 5 kohtaan suullisen tarkistuksen, joka käsiteltiin.

18.2.   Poliittiset murhat Kambodžassa (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0079/2004, B5-0082/2004, B5-0085/2004, B5-0095/2004 ja B5-0097/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 12)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS RC-B5-0079/2004

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0079/2004, B5-0082/2004, B5-0085/2004, B5-0095/2004 ja B5-0097/2004)

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Hartmut Nassauer, Thomas Mann, Bernd Posselt ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Hartmut Nassauer, Thomas Mann, Bernd Posselt ja José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Margrietus J. van den Berg, Karin Junker ja Glyn Ford PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg, Karin Junker ja Glyn Ford PSE-ryhmän puolesta,

| — | Graham R. Watson ja Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Graham R. Watson ja Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Marie Anne Isler Béguin ja Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin ja Patricia McKenna Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Herman Schmid GUE/NGL-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Herman Schmid GUE/NGL-ryhmän puolesta,

| — | Emma Bonino, Marco Pannella, Gianfranco Dell'Alba, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco sitoutumattomien jäsenten puolesta. |
| --- | --- |

—

Emma Bonino, Marco Pannella, Gianfranco Dell'Alba, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco sitoutumattomien jäsenten puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0101)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Johannes (Hannes) Swoboda PSE-ryhmän puolesta esitti johdanto-osan D kappaleeseen, 7 kohtaan ja johdanto-osan F kappaleeseen suullisia tarkistuksia, jotka käsiteltiin. Graham R. Watson ELDR-ryhmän puolesta käytti puheenvuoron näistä suullisista tarkistuksista.

18.3.   Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet (äänestys)

Päätöslauselmaesitykset B5-0078/2004, B5-0081/2004, B5-0086/2004, B5-0087/2004 ja B5-0096/2004.

(yksinkertainen enemmistö)

(äänestystulokset: liite 1, kohta 13)

PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS RC-B5-0078/2004

(korvaa päätöslauselmaesitykset B5-0078/2004, B5-0081/2004, B5-0086/2004, B5-0087/2004 ja B5-0096/2004)

seuraavien jäsenten käsiteltäväksi jättämä:

| — | Christos Zacharakis ja Thomas Mann PPE-DE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Christos Zacharakis ja Thomas Mann PPE-DE-ryhmän puolesta,

| — | Margrietus J. van den Berg ja Giorgos Katiforis PSE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg ja Giorgos Katiforis PSE-ryhmän puolesta,

| — | Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos ELDR-ryhmän puolesta,

| — | Alexandros Alavanos, Efstratios Korakas ja Emmanouil Bakopoulos GUE/NGL-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Alexandros Alavanos, Efstratios Korakas ja Emmanouil Bakopoulos GUE/NGL-ryhmän puolesta,

| — | Theodorus J.J. Bouwman Verts/ALE-ryhmän puolesta, |
| --- | --- |

—

Theodorus J.J. Bouwman Verts/ALE-ryhmän puolesta,

| — | Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN-ryhmän puolesta.

Hyväksyttiin (P5_TA(2004)0102)

Äänestystä koskevat puheenvuorot:

Bernd Posselt esitti yhteisen päätöslauselmaesityksen otsikkoon suullisen tarkistuksen, joka käsiteltiin.

19.   Valiokuntien kokoonpano

Parlamentti merkitsi muistiin seuraavien tarkkailijoiden nimitykset, jotka tulivat voimaan 9. helmikuuta 2004:

AFET-valiokunta:

| — | Gyula Varin tilalle Agnes Vadai |
| --- | --- |

—

Gyula Varin tilalle Agnes Vadai

LIBE-valiokunta:

| — | Agnes Vadain tilalle Gyula Vari |
| --- | --- |

—

Agnes Vadain tilalle Gyula Vari

20.   Valiokuntaan lähettäminen - Päätös laatia valiokunta-aloitteisia mietintöjä

Valiokuntien yhteistyö

Työjärjestyksen 162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan seuraaviin mietintöihin:

ENVI-valiokunta:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoittamisesta (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta ja direktiivin 1999/45/EY ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan asetuksen (EY) muuttamisesta (KOM(2003) 644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoittamisesta (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta ja direktiivin 1999/45/EY ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan asetuksen (EY) muuttamisesta (KOM(2003) 644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi REACH-asetukseen (KOM(2003) 644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))
  162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan JURI- ja ITRE-valiokuntien välillä
  (puheenjohtajakokouksen päätös 5. helmikuuta 2004) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi REACH-asetukseen (KOM(2003) 644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))

162 a artiklan mukaista menettelyä sovelletaan JURI- ja ITRE-valiokuntien välillä

(puheenjohtajakokouksen päätös 5. helmikuuta 2004)

Valiokuntaan lähettäminen

FEMM-valiokunnalta on pyydetty lausunto:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoittamisesta (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta ja direktiivin 1999/45/EY ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan asetuksen (EY) muuttamisesta (KOM(2003) 644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))
  (asiasta vastaava valiokunta: ENVI) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoittamisesta (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta ja direktiivin 1999/45/EY ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan asetuksen (EY) muuttamisesta (KOM(2003) 644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))

(asiasta vastaava valiokunta: ENVI)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi REACH- asetukseen (KOM(2003) 644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))
  (asiasta vastaava valiokunta: ENVI) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi REACH- asetukseen (KOM(2003) 644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))

(asiasta vastaava valiokunta: ENVI)

Päätös laatia mietintö (työjärjestyksen 180 artikla)

AFCO-valiokunta:

| — | Parlamentin työjärjestys: Lausuntojen pyytäminen erillisvirastoilta (2004/2008(REG))
  (puheenjohtajakokouksen päätös 13. marraskuuta 2003) |
| --- | --- |

—

Parlamentin työjärjestys: Lausuntojen pyytäminen erillisvirastoilta (2004/2008(REG))

(puheenjohtajakokouksen päätös 13. marraskuuta 2003)

Päätös laatia mietintö (työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohta ja 163 artikla)

ECON-valiokunta:

| — | Kertomus EIP:n toiminnasta vuonna 2002 (2004/2012(INI))
  (puheenjohtajakokouksen päätös 5. helmikuuta 2004) |
| --- | --- |

—

Kertomus EIP:n toiminnasta vuonna 2002 (2004/2012(INI))

(puheenjohtajakokouksen päätös 5. helmikuuta 2004)

21.   Luetteloon kirjatut kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 51 artikla)

Luetteloon kirjattujen kirjallisten kannanottojen saamien allekirjoitusten lukumäärä (työjärjestyksen 51 artiklan 3 kohta):

| Asiakirjan nro | Laatija | Allekirjoitukset |
| --- | --- | --- |
| 26/2003 | Caroline Lucas, Ulla Margrethe Sandbæk ja Pernille Frahm | 47 |
| 27/2003 | Marco Cappato ja Daniel Marc Cohn-Bendit | 95 |
| 28/2003 | Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Mauro Nobilia ja Adriana Poli Bortone | 29 |
| 29/2003 | Chris Davies, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Marco Cappato, Anna Karamanou ja Michiel van Hulten | 70 |
| 30/2003 | Jonathan Evans, Jacqueline Foster, Martin Callanan, Ian Twinn ja Timothy Kirkhope | 55 |
| 31/2003 | José Ribeiro e Castro | 28 |
| 1/2004 | Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna ja Ilda Figueiredo | 170 |
| 2/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 23 |
| 3/2004 | Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 15 |
| 4/2004 | Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye ja Caroline Lucas | 19 |
| 5/2004 | Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig ja Alejandro Cercas | 25 |
| 6/2004 | Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda ja Nelly Maes | 23 |
| 7/2004 | Ward Beysen | 2 |
| 8/2004 | Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch ja Mario Borghezio | 6 |
| 9/2004 | Marie Anne Isler Béguin ja Jean Lambert | 10 |
| 10/2004 | Mario Borghezio | 10 |

Asiakirjan nro

Laatija

Allekirjoitukset

26/2003

Caroline Lucas, Ulla Margrethe Sandbæk ja Pernille Frahm

47

27/2003

Marco Cappato ja Daniel Marc Cohn-Bendit

95

28/2003

Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Mauro Nobilia ja Adriana Poli Bortone

29

29/2003

Chris Davies, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Marco Cappato, Anna Karamanou ja Michiel van Hulten

70

30/2003

Jonathan Evans, Jacqueline Foster, Martin Callanan, Ian Twinn ja Timothy Kirkhope

55

31/2003

José Ribeiro e Castro

28

1/2004

Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna ja Ilda Figueiredo

170

2/2004

Marie Anne Isler Béguin

23

3/2004

Philip Claeys ja Koenraad Dillen

15

4/2004

Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye ja Caroline Lucas

19

5/2004

Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig ja Alejandro Cercas

25

6/2004

Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda ja Nelly Maes

23

7/2004

Ward Beysen

2

8/2004

Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch ja Mario Borghezio

6

9/2004

Marie Anne Isler Béguin ja Jean Lambert

10

10/2004

Mario Borghezio

10

22.   Tämän istuntojakson aikana hyväksyttyjen tekstien edelleen välittäminen

Työjärjestyksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän istunnon pöytäkirja annetaan parlamentin hyväksyttäväksi seuraavan istunnon alussa.

Hyväksytyt tekstit toimitetaan parlamentin hyväksynnällä asianomaisille tahoille.

23.   Seuraavien istuntojen aikataulu

Seuraavat istunnot pidetään 25. ja 26. helmikuuta 2004.

24.   Istuntokauden keskeyttäminen

Euroopan parlamentin istuntokausi julistettiin keskeytetyksi.

Istunto päättyi klo 17.10.

Julian Priestley

pääsihteeri

Pat Cox

puhemies

---

LÄSNÄOLOLISTA

Allekirjoittaneet:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Ainardi, Almeida Garrett, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Borghezio, van den Bos, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Casaca, Cashman, Caudron, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Cornillet, Paolo Costa, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Dary, Daul, Davies, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Fatuzzo, Fava, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Flautre, Flesch, Florenz, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Kastler, Katiforis, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kindermann, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuhne, Lage, Lagendijk, Lalumière, Lamassoure, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, de La Perriere, Lavarra, Lechner, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Monsonís Domingo, Moraes, Morgantini, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paciotti, Pack, Paisley, Pannella, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, de Roo, Rothe, Rothley, Roure, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Ilka Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Seppänen, Sichrovsky, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sylla, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Tsatsos, Turchi, Turmes, Twinn, Uca, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zissener, Zorba, Zrihen.

Tarkkailijat

Bagó, Bastys, Biela, Chronowski, Cilevičs, Cybulski, Drzęźla, Falbr, Fazakas, Filipek, Gałażewski, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Ilves, Jerzy Jaskiernia, Kiršteins, Kłopotek, Klukowski, Kósáné Kovács, Kowalska, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Lepper, Liberadzki, Lisak, Lydeka, Łyżwiński, Maldeikis, Palečková, Pasternak, Pęczak, Pieniążek, Plokšto, Pospíšil, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Surján, Szabó, Szczygło, Szent-Iványi, Tomaka, Vaculík, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wenderlich, Wikiński, Wiśniowska, Wittbrodt, Janusz Czeskaw Wojciechowski, Żenkiewicz, Žiak.

---

LIITE 1

ÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Käytettyjen merkkien ja lyhenteiden selitykset

| + | hyväksytty |
| --- | --- |
| - | hylätty |
| ↓ | rauennut |
| per. | peruutettu |
| NHÄ (..., ..., ...) | nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| KÄ (..., ..., ...) | koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää) |
| osat | kohta kohdalta -äänestys |
| eä | erillinen äänestys |
| tark. | tarkistus |
| KT | kompromissitarkistus |
| vo | vastaava osa |
| P | tekstiä poistava tarkistus |
| = | identtiset tarkistukset |
| § | kohta |
| art. | artikla |
| kappale | johdanto-osan kappale |
| PR | päätöslauselmaesitys |
| PRC | yhteinen päätöslauselmaesitys |
| SEC | salainen äänestys |

+

hyväksytty

-

hylätty

↓

rauennut

per.

peruutettu

NHÄ (..., ..., ...)

nimenhuutoäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

KÄ (..., ..., ...)

koneäänestys (puolesta, vastaan, tyhjää)

osat

kohta kohdalta -äänestys

eä

erillinen äänestys

tark.

tarkistus

KT

kompromissitarkistus

vo

vastaava osa

P

tekstiä poistava tarkistus

=

identtiset tarkistukset

§

kohta

art.

artikla

kappale

johdanto-osan kappale

PR

päätöslauselmaesitys

PRC

yhteinen päätöslauselmaesitys

SEC

salainen äänestys

1.   MEDIA-koulutus (2001-2005) ***I

Mietintö: VATTIMO (A5-0027/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | NHÄ | + | 409, 14, 16 |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

NHÄ

+

409, 14, 16

Nimenhuutoäänestystä koskeva pyyntö

PPE-DE: kertaäänestys

2.   MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***I

Mietintö: VELTRONI (A5-0028/2004)

| Kohde | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| kertaäänestys | | + | |

Kohde

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

kertaäänestys

+

3.   Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I

Mietintö: MASTORAKIS (A5-0021/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä | 1-14 | valiokunta | | + | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä

1-14

valiokunta

+

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

4.   Intermodaaliset lastausyksiköt ***I

Mietintö: STOCKMANN (A5-0016/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä | 1-15
  17 | valiokunta | | + | |
| asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - erilliset äänestykset | 16 | valiokunta | eä | + | |
| äänestys: muutettu ehdotus | | + | |
| äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - yhtenä ryhmänä

1-15

17

valiokunta

+

asiasta vastaavan valiokunnan tarkistukset - erilliset äänestykset

16

valiokunta

eä

+

äänestys: muutettu ehdotus

+

äänestys: lainsäädäntöpäätöslauselma

+

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

EDD: tark. 16

5.   Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen ***

Mietintö: GIL-ROBLES GIL-DELGADO (A5-0042/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

+

6.   Terästeollisuuden kriisi

Päätöslauselmaesitykset: B5-0076, 0089, 0090, 0091, 0092 ja 0093/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0076/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 3 | 1 | GUE/NGL | KÄ | - | 196, 222, 7 |
| § 6 | | | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 7 | | | | + | |
| kappale E | | | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0076/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0089/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0090/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0091/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0092/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0093/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0076/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 3

1

GUE/NGL

KÄ

-

196, 222, 7

§ 6

osat

1

+

2

+

§ 7

+

kappale E

osat

1

+

2

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0076/2004

PSE

↓

B5-0089/2004

ELDR

↓

B5-0090/2004

GUE/NGL

↓

B5-0091/2004

Verts/ALE

↓

B5-0092/2004

UEN

↓

B5-0093/2004

PPE-DE

↓

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

ELDR: § 7

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

ELDR

kappale E

1. osa: teksti ilman sanoja ”AST Thyssen Krupp -yritystä on rahoitettu”

2. osa: nämä sanat

§ 6

1. osa:”kehottaa komissiota ... vaikutusten varalta”

2. osa:”katsoo, että kaikkien ... tähtääviä investointeja”

7.   Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus)

Päätöslauselmaesitykset: B5-0053/2004, B5-0054/2004, B5-0055/2004, B5-0056/2004, B5-0057/2004, B5-0077/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0053/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)) |
| jälkeen kohdan 14 | 1 | PSE | osat | | |
| 1/KÄ | + | 282, 132, 4 |
| 2/KÄ | - | 187, 221, 9 |
| jälkeen kohdan 15 | 3 | PSE | | + | |
| jälkeen kohdan 16 | 2 | PSE | | - | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0053/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0054/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0055/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0056/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0057/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0077/2004 | | PSE | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0053/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN))

jälkeen kohdan 14

1

PSE

osat

1/KÄ

+

282, 132, 4

2/KÄ

-

187, 221, 9

jälkeen kohdan 15

3

PSE

+

jälkeen kohdan 16

2

PSE

-

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0053/2004

UEN

↓

B5-0054/2004

PPE-DE

↓

B5-0055/2004

ELDR

↓

B5-0056/2004

Verts/ALE

↓

B5-0057/2004

GUE/NGL

↓

B5-0077/2004

PSE

↓

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

ELDR

tark. 1

1. osa:”korostaa, että omistajaohjaukseen ... avoimuuden käsittelemiseksi”

2. osa:”kannattaa sellaisen ... sidosryhmien suojaaminen”

8.   Siviiliprosessioikeuden lähentäminen

Mietintö: GARGANI (A5-0041/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6, alakohta b | 1 | PSE | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

§ 6, alakohta b

1

PSE

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

9.   Afganistan

Mietintö: BRIE (A5-0035/2004)

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jälkeen kohdan 2 | 4 =
  5 = | PSE
  GUE/NGL | | + | |
| § 12 | 1 P | PPE-DE | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | 2 P | PPE-DE | | + | |
| § 20 | 6 | GUE/NGL | | + | |
| § 28 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| jälkeen kohdan 28 | 8 | ELDR | | + | |
| § 38 | 3 | PPE-DE | | - | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

jälkeen kohdan 2

4 =

5 =

PSE

GUE/NGL

+

§ 12

1 P

PPE-DE

osat

1

+

2

+

§ 19

2 P

PPE-DE

+

§ 20

6

GUE/NGL

+

§ 28

7

GUE/NGL

-

jälkeen kohdan 28

8

ELDR

+

§ 38

3

PPE-DE

-

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PPE-DE

§ 12

1. osa:”kiinnittää huomiota siihen, ... tulevaa suhdetta”

2. osa:”on vakuuttunut siitä, ... keskushallitukseen nähden”

Muuta

PPE-DE-ryhmä on peruuttanut tarkistuksena 1P.

10.   Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen

Päätöslauselmaesitys: B5-0049/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| päätöslauselmaesitys B5-0049/2004




  (ulkoasioiden valiokunta) |
| § 4 | 2 | PSE | | + | |
| 5 | GUE/NGL | | + | |
| § 7 | 6/rev | GUE/NGL | | + | |
| § 8 | 3 | PSE | | + | |
| § 10 | 7 | PPE-DE | | - | |
| 4 | PSE | | + | |
| § 11 | 1 | PSE | | + | |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

päätöslauselmaesitys B5-0049/2004

(ulkoasioiden valiokunta)

§ 4

2

PSE

+

5

GUE/NGL

+

§ 7

6/rev

GUE/NGL

+

§ 8

3

PSE

+

§ 10

7

PPE-DE

-

4

PSE

+

§ 11

1

PSE

+

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

Erillisiä äänestyksiä koskevat pyynnöt

Verts/ALE: § 11

11.   Iranin vaalit

Päätöslauselmaesitykset: B5-0080/2004, B5-0083/2004, B5-0084/2004, B5-0088/2004, B5-0094/2004, B5-0098/2004, B5-0099/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0080/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD) |
| § 5 | | | | + | suullisesti muutettu |
| § 10 | | alkuper. teksti | osat | | |
| 1 | + | |
| 2/KÄ | + | 41, 28, 1 |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0080/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0083/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0084/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0088/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0094/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0098/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0099/2004 | | EDD | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0080/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD)

§ 5

+

suullisesti muutettu

§ 10

alkuper. teksti

osat

1

+

2/KÄ

+

41, 28, 1

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0080/2004

ELDR

↓

B5-0083/2004

UEN

↓

B5-0084/2004

GUE/NGL

↓

B5-0088/2004

PSE

↓

B5-0094/2004

PPE-DE

↓

B5-0098/2004

Verts/ALE

↓

B5-0099/2004

EDD

↓

Kohta kohdalta -äänestyksiä koskevat pyynnöt

PSE

§ 10

1. osa: teksti ilman sanoja ”ja valvontaneuvoston”

2. osa: nämä sanat

M. Gahler esitti 5 kohtaan suullisen tarkistuksen, jonka mukaan sana ”viranomaisten” poistetaan; suullinen tarkistus käsiteltiin.

12.   Poliittiset murhat Kambodżassa

Päätöslauselmaesitykset: B5-0079/2004, B5-0082/2004, B5-0085/2004, B5-0095/2004, B5-0097/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0079/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, Bonino ym.) |
| § 5 | | alkuper. teksti | osat | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| kappale D | | | | + | suullisesti muutettu |
| kappale F | | | | + | suullisesti muutettu |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | NHÄ | + | 71, 0, 0 |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0079/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0082/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0085/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0095/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0097/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0079/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, Bonino ym.)

§ 5

alkuper. teksti

osat

1

+

2

-

kappale D

+

suullisesti muutettu

kappale F

+

suullisesti muutettu

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

NHÄ

+

71, 0, 0

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0079/2004

ELDR

↓

B5-0082/2004

PSE

↓

B5-0085/2004

GUE/NGL

↓

B5-0095/2004

PPE-DE

↓

B5-0097/2004

Verts/ALE

↓

Nimenhuutoäänestystä koskeva pyyntö

PPE-DE: PRC:n lopullinen äänestys

Kohta kohdalta -äänestystä koskeva pyyntö

ELDR

§ 5

1. osa: teksti ilman sanoja ”ja ilman ennakkoehtoja”

2. osa: nämä sanat

M. Swoboda esitti PSE-ryhmän puolesta seuraavat suulliset tarkistukset:

| — | johdanto-osan D kappaleessa ja 7 kohdassa korvataan sanat ”opposition edustajiin” sanalla ”poliitikkoihin” |
| --- | --- |

—

johdanto-osan D kappaleessa ja 7 kohdassa korvataan sanat ”opposition edustajiin” sanalla ”poliitikkoihin”

| — | johdanto-osan F kappaleessa korvataan päivämäärä ”4. helmikuuta” päivämäärällä ”7. tammikuuta”. |
| --- | --- |

—

johdanto-osan F kappaleessa korvataan päivämäärä ”4. helmikuuta” päivämäärällä ”7. tammikuuta”.

Nämä suulliset tarkistukset käsiteltiin.

13.   Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet

Päätöslauselmaesitykset: B5-0078/2004, B5-0081/2004, B5-0086/2004, B5-0087/2004, B5-0096/2004

| Kohde | Tark. nro | Laatija | NHÄ jne. | Äänestys | NHÄ/KÄ - huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0078/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan) | | + | |
| poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset |
| B5-0078/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0081/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0086/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0087/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0096/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |

Kohde

Tark. nro

Laatija

NHÄ jne.

Äänestys

NHÄ/KÄ - huomautukset

yhteinen päätöslauselmaesitys RC5-0078/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

äänestys: päätöslauselma (kokonaisuudessaan)

+

poliittisten ryhmien päätöslauselmaesitykset

B5-0078/2004

ELDR

↓

B5-0081/2004

PSE

↓

B5-0086/2004

GUE/NGL

↓

B5-0087/2004

UEN

↓

B5-0096/2004

PPE-DE

↓

M. Posselt esitti yhteisen päätöslauselmaesityksen otsikkoon suullisen tarkistuksen, jonka mukaan otsikko kuuluu seuraavasti: ”Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet”; suullinen tarkistus käsiteltiin.

---

LIITE II

NIMENHUUTOÄÄNESTYSTEN TULOKSET

Mietintö: Vattimo A5-0027/2004

Päätöslauselma

Puolesta: 409

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Costa Paolo, Davies, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Jensen, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Wurtz

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Paisley, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Ferri, Fiori, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klaß, Knolle, Koch, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ferreira, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Martin Hans-Peter, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Angelilli, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Vastaan: 14

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Della Vedova, Dupuis, de La Perriere, Pannella, Souchet

Tyhjää: 16

ELDR: Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Krarup, Patakis, Schmid Herman, Seppänen

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martinez

UEN: Camre

Yhteinen päätöslauselmaesitys - B5-0079/2004 - Kambodža

Päätöslauselma

Puolesta: 71

EDD: Belder, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Lynne, Newton Dunn, Watson

GUE/NGL: Caudron, Koulourianos, Markov, Meijer, Puerta

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Banotti, Bowis, Camisón Asensio, Chichester, Cushnahan, Daul, Deva, Fourtou, Gahler, Glase, Goepel, Gouveia, Grossetête, Hannan, Hatzidakis, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mayer Hans-Peter, Menrad, Ojeda Sanz, Pérez Álvarez, Perry, Posselt, Purvis, Rübig, Sacrédeus, Sommer, Stenmarck, Tannock, Varela Suanzes-Carpegna, Wieland

PSE: Berenguer Fuster, Cashman, Dehousse, De Keyser, Ettl, Gillig, Izquierdo Collado, Karamanou, Kindermann, Lage, Linkohr, Martin Hans-Peter, Mastorakis, Medina Ortega, Swoboda

Verts/ALE: Auroi, Breyer, Duthu, Isler Béguin, Maes, Onesta

---

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

P5_TA(2004)0090

MEDIA-koulutus (2001-2005) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta (KOM(2003) 188 - C5-0176/2003 - 2003/0064(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 188) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 188) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 150 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0176/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 150 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0176/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0027/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0027/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | katsoo, että komission ehdotuksen rahoitusselvitys on yhteensopiva rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärän kanssa eikä rajoita muiden toimintalinjojen toteuttamista; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että komission ehdotuksen rahoitusselvitys on yhteensopiva rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärän kanssa eikä rajoita muiden toimintalinjojen toteuttamista;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0064

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EYtekemiseksi Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (MEDIAkoulutus) (2001-2005) tehdyn päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvosto ja Euroopan parlamentti perustivat päätöksellä N:o 163/2001/EY (5) Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman MEDIA-koulutus, joka kestää 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto ja Euroopan parlamentti perustivat päätöksellä N:o 163/2001/EY (5) Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman MEDIA-koulutus, joka kestää 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2005.

| (2) | On välttämätöntä varmistaa Euroopan audiovisuaalialaa tukevan yhteisön politiikan jatkuminen perustamissopimuksen 150 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

On välttämätöntä varmistaa Euroopan audiovisuaalialaa tukevan yhteisön politiikan jatkuminen perustamissopimuksen 150 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden kannalta.

| (3) | On olennaisen tärkeää, että komissio antaa täydellisen ja yksityiskohtaisen arviointikertomuksen MEDIA-koulutusohjelmasta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005, jotta lainsäädäntövallan käyttäjällä on aikaa käsitellä ehdotusta uudeksi MEDIA-koulutusohjelmaksi, jonka on tarkoitus käynnistyä vuonna 2007, |
| --- | --- |

(3)

On olennaisen tärkeää, että komissio antaa täydellisen ja yksityiskohtaisen arviointikertomuksen MEDIA-koulutusohjelmasta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005, jotta lainsäädäntövallan käyttäjällä on aikaa käsitellä ehdotusta uudeksi MEDIA-koulutusohjelmaksi, jonka on tarkoitus käynnistyä vuonna 2007,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös N:o 163/2001/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklassa ilmaisu ”31 päivään joulukuuta 2005” ilmaisulla ”31 päivään joulukuuta 2006”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklassa ilmaisu ”31 päivään joulukuuta 2005” ilmaisulla ”31 päivään joulukuuta 2006”.

| 2) | Korvataan 4 artiklan 5 kohdassa säädetyissä rahoituspuitteissa ilmaisu ”50 miljoonaa euroa” ilmaisulla
  ”59,40 miljoonaa euroa”[päätösten N:o 1720/1999/EY, 253/2000/EY, 508/2000/EY, 1031/2000/EY, 1445/2000/EY, 163/2001/EY, 1411/2001/EY, 50/2002/EY, 466/2002/EY, 1145/2002/EY, 1513/2002/EY, 1786/2002/EY, 291/2003/EY ja 20/2004/EY muuttamisesta rahoitusohjeiden mukauttamiseksi Euroopan unionin laajentumisen vuoksi] ... 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 5 kohdassa säädetyissä rahoituspuitteissa ilmaisu ”50 miljoonaa euroa” ilmaisulla
  ”59,40 miljoonaa euroa”[päätösten N:o 1720/1999/EY, 253/2000/EY, 508/2000/EY, 1031/2000/EY, 1445/2000/EY, 163/2001/EY, 1411/2001/EY, 50/2002/EY, 466/2002/EY, 1145/2002/EY, 1513/2002/EY, 1786/2002/EY, 291/2003/EY ja 20/2004/EY muuttamisesta rahoitusohjeiden mukauttamiseksi Euroopan unionin laajentumisen vuoksi] ... 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY (6) mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  
  EUVL C 10, 14.1.2004, s. 8.

2

EUVL C 10, 14.1.2004, s. 8.

(3)  
  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 24.

3

EUVL C 23, 27.1.2004, s. 24.

(4)  Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

4

Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

(5)  
  EYVL L 26, 27.1.2001, s. 1.

5

EYVL L 26, 27.1.2001, s. 1.

(6)  EUVL L ...

6

P5_TA(2004)0091

MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (KOM(2003) 191 - C5-0177/2003 - 2003/0067(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 191) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 191) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0177/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0177/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0028/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0028/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | katsoo, että komission ehdotuksen rahoitusselvitys on yhteensopiva rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärän kanssa eikä rajoita muiden toimintalinjojen toteuttamista; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että komission ehdotuksen rahoitusselvitys on yhteensopiva rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärän kanssa eikä rajoita muiden toimintalinjojen toteuttamista;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0067

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2004/EY tekemiseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (2001-2005)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvosto perusti päätöksellä 2000/821/EY (5) eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan MEDIA Plus -ohjelman, joka kestää 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto perusti päätöksellä 2000/821/EY (5) eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan MEDIA Plus -ohjelman, joka kestää 1 päivästä tammikuuta 200131 päivään joulukuuta 2005.

| (2) | On välttämätöntä varmistaa Euroopan audiovisuaalialaa tukevan yhteisön politiikan jatkuminen perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

On välttämätöntä varmistaa Euroopan audiovisuaalialaa tukevan yhteisön politiikan jatkuminen perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden kannalta.

| (3) | On olennaisen tärkeää, että komissio antaa täydellisen ja yksityiskohtaisen arviointikertomuksen MEDIA Plus -ohjelmasta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005, jotta lainsäädäntövallan käyttäjällä on aikaa käsitellä ehdotusta uudeksi MEDIA Plus -ohjelmaksi, jonka on tarkoitus käynnistyä vuonna 2007, ja jotta budjettivallan käyttäjä voi arvioida uusien rahoituspuitteiden tarvetta, |
| --- | --- |

(3)

On olennaisen tärkeää, että komissio antaa täydellisen ja yksityiskohtaisen arviointikertomuksen MEDIA Plus -ohjelmasta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005, jotta lainsäädäntövallan käyttäjällä on aikaa käsitellä ehdotusta uudeksi MEDIA Plus -ohjelmaksi, jonka on tarkoitus käynnistyä vuonna 2007, ja jotta budjettivallan käyttäjä voi arvioida uusien rahoituspuitteiden tarvetta,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2000/821/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”31 päivänä joulukuuta 2005” ilmaisulla ”31 päivänä joulukuuta 2006”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”31 päivänä joulukuuta 2005” ilmaisulla ”31 päivänä joulukuuta 2006”.

| 2) | Korvataan 5 artiklan 2 kohdan rahoituspuitteiden ilmaisu ”350 miljoonaa euroa” ilmaisulla ”
  453,60 miljoonaa euroa
  ”, mukaan luettuna rahoitusnäkymien tarkistamisen jälkeen tehty mukautus laajentumisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 5 artiklan 2 kohdan rahoituspuitteiden ilmaisu ”350 miljoonaa euroa” ilmaisulla ”
  453,60 miljoonaa euroa
  ”, mukaan luettuna rahoitusnäkymien tarkistamisen jälkeen tehty mukautus laajentumisen huomioon ottamiseksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  
  EUVL C 10, 14.1.2004, s. 8.

2

EUVL C 10, 14.1.2004, s. 8.

(3)  
  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 24.

3

EUVL C 23, 27.1.2004, s. 24.

(4)  Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

4

Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

(5)  
  EYVL L 336, 30.12.2000, s. 82.

5

EYVL L 336, 30.12.2000, s. 82.

P5_TA(2004)0092

Euroopan meriturvallisuusvirasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (KOM(2003) 440 - C5-0393/2003 - 2003/0159(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 440) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 440) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0393/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0393/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0021/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0021/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdesssä.

P5_TC1-COD(2003)0159

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ”virasto”, perustettiin asetuksella (EY) N:o 1406/2002 (3), jotta varmistettaisiin meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ”virasto”, perustettiin asetuksella (EY) N:o 1406/2002 (3), jotta varmistettaisiin meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso.

| (2) | Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2002 pidetyssä diplomaattikonferenssissa eräitä muutoksia ihmishengen turvallisuudesta merellä tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen (SOLAS-yleissopimukseen) sekä alusten ja satamien kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön), jossa määrätään merenkulun turvatoimista. Näin ollen on aiheellista määrittää viraston tehtävä merenkulun turvatoimien alalla. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2002 pidetyssä diplomaattikonferenssissa eräitä muutoksia ihmishengen turvallisuudesta merellä tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen (SOLAS-yleissopimukseen) sekä alusten ja satamien kansainvälisen turvasäännöstön (ISPS-säännöstön), jossa määrätään merenkulun turvatoimista. Näin ollen on aiheellista määrittää viraston tehtävä merenkulun turvatoimien alalla.

| (3) | Yhteisön meriliikenteen ja satamien sekä matkustajien, miehistöjen ja satamahenkilöstön turvallisuuden varmistamiseksi laittomien tahallisten tekojen uhkaa vastaan on tärkeää toteuttaa asianmukaisia turvatoimia. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön meriliikenteen ja satamien sekä matkustajien, miehistöjen ja satamahenkilöstön turvallisuuden varmistamiseksi laittomien tahallisten tekojen uhkaa vastaan on tärkeää toteuttaa asianmukaisia turvatoimia.

| (4) | Alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o .../2004 (4) annetaan komissiolle tiettyjä tarkastustehtäviä, jotka liittyvät näiden turvatoimien toteuttamisen valvontaan jäsenvaltioissa, ja virasto voisi antaa hyödyllistä teknistä tukea tässä tehtävässä. Tehtävänä on muun muassa tarkastaa aluksia ja niihin liittyviä yhtiöitä sekä sellaisia tunnustettuja turvaorganisaatioita, joilla on valtuudet toteuttaa tiettyjä tämän alan turvatoimia. |
| --- | --- |

(4)

Alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o .../2004 (4) annetaan komissiolle tiettyjä tarkastustehtäviä, jotka liittyvät näiden turvatoimien toteuttamisen valvontaan jäsenvaltioissa, ja virasto voisi antaa hyödyllistä teknistä tukea tässä tehtävässä. Tehtävänä on muun muassa tarkastaa aluksia ja niihin liittyviä yhtiöitä sekä sellaisia tunnustettuja turvaorganisaatioita, joilla on valtuudet toteuttaa tiettyjä tämän alan turvatoimia.

| (5) | Yhteisön vesillä vastikään tapahtuneet onnettomuudet, erityisesti Erika- ja Prestige-öljytankkerionnettomuudet, ovat osoittaneet, miten tärkeitä yhteisön tasolla toteutettavat lisätoimenpiteet ovat, eivät ainoastaan pilaantumisen ehkäisemisen, vaan myös pilaantumisen torjunnan alalla. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisön vesillä vastikään tapahtuneet onnettomuudet, erityisesti Erika- ja Prestige-öljytankkerionnettomuudet, ovat osoittaneet, miten tärkeitä yhteisön tasolla toteutettavat lisätoimenpiteet ovat, eivät ainoastaan pilaantumisen ehkäisemisen, vaan myös pilaantumisen torjunnan alalla.

| (6) | Yhteisön yhteistyöjärjestelyt onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla päätettiin toteuttaa 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2850/2000/EY (5)1 päivänä tammikuuta 2000 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisön yhteistyöjärjestelyt onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla päätettiin toteuttaa 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2850/2000/EY (5)1 päivänä tammikuuta 2000 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyväksi kaudeksi.

| (7) | Yhteisön mekanismi tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa, onnettomuuksista aiheutuva meren pilaantuminen mukaan luettuna, perustettiin 23 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/792/EY, Euratom (6). Mekanismiin sisältyy komission seuranta- ja tiedotuskeskus, jota käytetään kaikissa pelastuspalvelualan avustustoimissa. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön mekanismi tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa, onnettomuuksista aiheutuva meren pilaantuminen mukaan luettuna, perustettiin 23 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/792/EY, Euratom (6). Mekanismiin sisältyy komission seuranta- ja tiedotuskeskus, jota käytetään kaikissa pelastuspalvelualan avustustoimissa.

| (8) | Virastolla olisi oltava asianmukaiset keinot tukea jäsenvaltioiden pilaantumisen torjuntamekanismeja, jos tukea pyydetään. Viraston toimet tällä alalla eivät saisi vapauttaa rannikkovaltioita vastuusta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja, ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ryhmien olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt tällä alalla. Pilaantumistapauksessa viraston olisi tuettava sitä asianomaista jäsenvaltiota, jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan. Viraston olisi toiminnallaan tuettava yhteisön pelastuspalvelualan mekanismia. |
| --- | --- |

(8)

Virastolla olisi oltava asianmukaiset keinot tukea jäsenvaltioiden pilaantumisen torjuntamekanismeja, jos tukea pyydetään. Viraston toimet tällä alalla eivät saisi vapauttaa rannikkovaltioita vastuusta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja, ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ryhmien olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt tällä alalla. Pilaantumistapauksessa viraston olisi tuettava sitä asianomaista jäsenvaltiota, jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan. Viraston olisi toiminnallaan tuettava yhteisön pelastuspalvelualan mekanismia.

| (9) | Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/25/EY muuttamisesta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/103/EY (7) otetaan käyttöön kolmansien maiden merenkulkijoille myöntämien pätevyyskirjojen tunnustamismenettely. Viraston olisi avustettava komissiota sen arvioimisessa, noudattavatko kyseiset maat merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen (STCW-yleissopimuksen) vaatimuksia. |
| --- | --- |

(9)

Merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/25/EY muuttamisesta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/103/EY (7) otetaan käyttöön kolmansien maiden merenkulkijoille myöntämien pätevyyskirjojen tunnustamismenettely. Viraston olisi avustettava komissiota sen arvioimisessa, noudattavatko kyseiset maat merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen (STCW-yleissopimuksen) vaatimuksia.

| (10) | Viraston hallintoneuvostolla olisi oltava toimivalta komission suostumuksella määritellä toimintasuunnitelma pilaantumista koskevia viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimia varten. Suunnitelmaa laatiessaan hallintoneuvoston olisi otettava huomioon lisäarvo, jonka viraston toteuttamat pilaantumisen torjuntatoimet tuottavat jäsenvaltioiden toimille, sekä pyrittävä parhaaseen mahdolliseen kustannustehokkuuteen. |
| --- | --- |

(10)

Viraston hallintoneuvostolla olisi oltava toimivalta komission suostumuksella määritellä toimintasuunnitelma pilaantumista koskevia viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimia varten. Suunnitelmaa laatiessaan hallintoneuvoston olisi otettava huomioon lisäarvo, jonka viraston toteuttamat pilaantumisen torjuntatoimet tuottavat jäsenvaltioiden toimille, sekä pyrittävä parhaaseen mahdolliseen kustannustehokkuuteen.

| (11) | Olisi otettava huomioon onnettomuuksista aiheutuvaa pilaantumista koskevat olemassa olevat sopimukset, kuten vuoden 1983 sopimus öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä (Bonnin yhteistyösopimus), jotka helpottavat jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa ja yhteistyötä tällä alalla, sekä asiaa koskevat kansainväliset yleissopimukset ja sopimukset, jotka koskevat Euroopan merialueiden suojelua pilaantumistapauksilta, kuten vuoden 1990 kansainvälinen yleissopimus öljyvahinkojen torjuntavalmiudesta, torjumisesta ja torjuntayhteistyöstä (OPRC-yleissopimus), joka laadittiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön alaisuudessa, 22 päivänä syyskuuta 1992 tehty yleissopimus Koillis-Atlantin meriympäristön suojelusta (OSPAR-yleissopimus), Barcelonan yleissopimus, Helsingin yleissopimus ja Lissabonin sopimus. |
| --- | --- |

(11)

Olisi otettava huomioon onnettomuuksista aiheutuvaa pilaantumista koskevat olemassa olevat sopimukset, kuten vuoden 1983 sopimus öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä (Bonnin yhteistyösopimus), jotka helpottavat jäsenvaltioiden keskinäistä avunantoa ja yhteistyötä tällä alalla, sekä asiaa koskevat kansainväliset yleissopimukset ja sopimukset, jotka koskevat Euroopan merialueiden suojelua pilaantumistapauksilta, kuten vuoden 1990 kansainvälinen yleissopimus öljyvahinkojen torjuntavalmiudesta, torjumisesta ja torjuntayhteistyöstä (OPRC-yleissopimus), joka laadittiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön alaisuudessa, 22 päivänä syyskuuta 1992 tehty yleissopimus Koillis-Atlantin meriympäristön suojelusta (OSPAR-yleissopimus), Barcelonan yleissopimus, Helsingin yleissopimus ja Lissabonin sopimus.

| (12) | Viraston hallinnollisen rakenteen (hallintoneuvosto, pääjohtaja) tulevissa nimityksissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon vaadittava kokemus ja asiantuntemus viraston toimivaltaan kuuluvilla uusilla aloilla, joita ovat alusten aiheuttaman meren pilaantumisen torjunta ja merenkulun turvatoimet. |
| --- | --- |

(12)

Viraston hallinnollisen rakenteen (hallintoneuvosto, pääjohtaja) tulevissa nimityksissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon vaadittava kokemus ja asiantuntemus viraston toimivaltaan kuuluvilla uusilla aloilla, joita ovat alusten aiheuttaman meren pilaantumisen torjunta ja merenkulun turvatoimet.

| (13) | Kolmansien maiden, jotka haluavat osallistua viraston toimintaan, olisi saatettava yhteisön lainsäädäntö voimaan ja sovellettava sitä kaikilla viraston toimivaltaan kuuluvilla aloilla, alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunta ja merenkulun turvatoimet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(13)

Kolmansien maiden, jotka haluavat osallistua viraston toimintaan, olisi saatettava yhteisön lainsäädäntö voimaan ja sovellettava sitä kaikilla viraston toimivaltaan kuuluvilla aloilla, alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunta ja merenkulun turvatoimet mukaan luettuina.

| (14) | Näin ollen asetus (EY) N:o 1406/2002 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(14)

Näin ollen asetus (EY) N:o 1406/2002 olisi muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1406/2002 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meriturvallisuusvirasto (jäljempänä ’virasto’), jotta varmistettaisiin meriturvallisuuden, 2 artiklan b kohdan iv alakohdassa määriteltyjen tehtävien rajoissa merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso yhteisössä.
  2.   Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea sekä korkeatasoista asiantuntemusta avustaakseen niitä meriturvallisuutta, 2 artiklan b kohdan iv alakohdassa määriteltyjen tehtävien rajoissa merenkulun turvatoimia ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa, sen täytäntöönpanon seurannassa ja toteutettujen toimien tehokkuuden arvioinnissa.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meriturvallisuusvirasto (jäljempänä ’virasto’), jotta varmistettaisiin meriturvallisuuden, 2 artiklan b kohdan iv alakohdassa määriteltyjen tehtävien rajoissa merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso yhteisössä.

2.   Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea sekä korkeatasoista asiantuntemusta avustaakseen niitä meriturvallisuutta, 2 artiklan b kohdan iv alakohdassa määriteltyjen tehtävien rajoissa merenkulun turvatoimia ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa, sen täytäntöönpanon seurannassa ja toteutettujen toimien tehokkuuden arvioinnissa.”

| b) | Lisätään uusi kohta seuraavasti:
  ”3.   Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea alusten vahingossa tai tahallaan aiheuttaman pilaantumisen alalla ja pyydettäessä tukee täydentävin keinoin ja kustannustehokkaasti jäsenvaltioiden soveltamia pilaantumisen torjuntamekanismeja, tämän rajoittamatta rannikkovaltioiden velvollisuutta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja ja ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt tällä alalla. Virasto tukee toiminnallaan yhteisön yhteistyöjärjestelyjen perustamisesta onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla 20 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2850/2000/EY (8) perustettuja yhteisön yhteistyöjärjestelyjä onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla sekä yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa 23 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/792/EY, Euratom (9) perustettua yhteisön pelastuspalvelualan mekanismia. |
| --- | --- |

b)

Lisätään uusi kohta seuraavasti:

”3.   Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea alusten vahingossa tai tahallaan aiheuttaman pilaantumisen alalla ja pyydettäessä tukee täydentävin keinoin ja kustannustehokkaasti jäsenvaltioiden soveltamia pilaantumisen torjuntamekanismeja, tämän rajoittamatta rannikkovaltioiden velvollisuutta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja ja ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt tällä alalla. Virasto tukee toiminnallaan yhteisön yhteistyöjärjestelyjen perustamisesta onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla 20 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2850/2000/EY (8) perustettuja yhteisön yhteistyöjärjestelyjä onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla sekä yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa 23 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/792/EY, Euratom (9) perustettua yhteisön pelastuspalvelualan mekanismia.

| 2) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet saavutetaan asianmukaisesti, viraston on hoidettava seuraavia tehtäviä:






  a) | Virasto avustaa komissiota tarvittaessa meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön ajantasaistamiseen ja kehittämiseen liittyvässä valmistelutyössä, erityisesti siltä osin kuin se liittyy alan kansainvälisen lainsäädännön kehitykseen. Tehtävä käsittää meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalla toteutettujen tutkimushankkeiden analysoinnin. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet saavutetaan asianmukaisesti, viraston on hoidettava seuraavia tehtäviä:

a)

Virasto avustaa komissiota tarvittaessa meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön ajantasaistamiseen ja kehittämiseen liittyvässä valmistelutyössä, erityisesti siltä osin kuin se liittyy alan kansainvälisen lainsäädännön kehitykseen. Tehtävä käsittää meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalla toteutettujen tutkimushankkeiden analysoinnin.

| b) | Virasto avustaa komissiota meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön tehokkaassa täytäntöönpanossa koko yhteisön alueella. Erityisesti virasto:






  i) | valvoo satamavaltioiden suorittamaan valvontaan liittyvän yhteisön järjestelmän yleistä toimintaa, mihin saattavat sisältyä myös tarkastuskäynnit jäsenvaltioissa, ja ehdottaa komissiolle mahdollisia parannuksia tällä alalla; |
| --- | --- | --- |

b)

Virasto avustaa komissiota meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön tehokkaassa täytäntöönpanossa koko yhteisön alueella. Erityisesti virasto:

i)

valvoo satamavaltioiden suorittamaan valvontaan liittyvän yhteisön järjestelmän yleistä toimintaa, mihin saattavat sisältyä myös tarkastuskäynnit jäsenvaltioissa, ja ehdottaa komissiolle mahdollisia parannuksia tällä alalla;

| ii) | tarjoaa komissiolle teknistä tukea, jota se tarvitsee osallistuessaan satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan teknisten elinten työhön, |
| --- | --- |

ii)

tarjoaa komissiolle teknistä tukea, jota se tarvitsee osallistuessaan satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan teknisten elinten työhön,

| iii) | avustaa komissiota niiden tehtävien hoitamisessa, jotka sille annetaan meriturvallisuutta sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa koskevassa nykyisessä tai tulevassa yhteisön lainsäädännössä, erityisesti luokituslaitoksia, matkustaja-alusten turvallisuutta sekä alusten miehistöjen turvallisuutta, koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevassa yhteisön lainsäädännössä, mukaan luettuna sen varmistaminen, että kolmannet maat noudattavat merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen vaatimuksia, ja niiden toimenpiteiden tarkistaminen, joihin on ryhdytty pätevyyskirjojen väärentämisen estämiseksi; |
| --- | --- |

iii)

avustaa komissiota niiden tehtävien hoitamisessa, jotka sille annetaan meriturvallisuutta sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa koskevassa nykyisessä tai tulevassa yhteisön lainsäädännössä, erityisesti luokituslaitoksia, matkustaja-alusten turvallisuutta sekä alusten miehistöjen turvallisuutta, koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevassa yhteisön lainsäädännössä, mukaan luettuna sen varmistaminen, että kolmannet maat noudattavat merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen vaatimuksia, ja niiden toimenpiteiden tarkistaminen, joihin on ryhdytty pätevyyskirjojen väärentämisen estämiseksi;

| iv) | tarjoaa komissiolle teknistä tukea niiden valvontatoimien suorittamisessa, jotka tälle on annettu alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 (10) 9 artiklan 4 kohdan nojalla. Tämä viraston tuki komissiolle rajoittuu aluksiin ja niihin liittyviin yhtiöihin sekä tunnustettuihin turvaorganisaatioihin, joilla on valtuudet toteuttaa tiettyjä tämän alan turvatoimia. |
| --- | --- |

iv)

tarjoaa komissiolle teknistä tukea niiden valvontatoimien suorittamisessa, jotka tälle on annettu alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 (10) 9 artiklan 4 kohdan nojalla. Tämä viraston tuki komissiolle rajoittuu aluksiin ja niihin liittyviin yhtiöihin sekä tunnustettuihin turvaorganisaatioihin, joilla on valtuudet toteuttaa tiettyjä tämän alan turvatoimia.

| c) | Virasto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa:






  i) | järjestääkseen tarvittaessa asiaankuuluvia koulutustoimia satamavaltioiden ja lippuvaltioiden tehtäviin kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- | --- |

c)

Virasto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa:

i)

järjestääkseen tarvittaessa asiaankuuluvia koulutustoimia satamavaltioiden ja lippuvaltioiden tehtäviin kuuluvilla aloilla;

| ii) | kehitelläkseen teknisiä ratkaisuja ja antaakseen teknistä tukea yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

ii)

kehitelläkseen teknisiä ratkaisuja ja antaakseen teknistä tukea yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanolle;

| iii) | tukeakseen, kun tukea on pyydetty, täydentävin keinoin ja kustannustehokkaasti päätöksellä 2001/792/EY, Euratom perustetun yhteisön pelastuspalvelualan mekanismin puitteissa jäsenvaltioiden soveltamia pilaantumisen torjuntatoimia alusten vahingossa tai tahallaan aiheuttamissa pilaantumistapauksissa. Tällöin virasto tukee sitä asianomaista jäsenvaltiota, jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan. |
| --- | --- |

iii)

tukeakseen, kun tukea on pyydetty, täydentävin keinoin ja kustannustehokkaasti päätöksellä 2001/792/EY, Euratom perustetun yhteisön pelastuspalvelualan mekanismin puitteissa jäsenvaltioiden soveltamia pilaantumisen torjuntatoimia alusten vahingossa tai tahallaan aiheuttamissa pilaantumistapauksissa. Tällöin virasto tukee sitä asianomaista jäsenvaltiota, jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan.

| d) | Virasto helpottaa jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä direktiivin 2002/59/EY soveltamisaloilla. Erityisesti viraston on:






  i) | edistettävä rannikkovaltioiden välistä yhteistyötä asianomaisilla merialueilla kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- | --- |

d)

Virasto helpottaa jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä direktiivin 2002/59/EY soveltamisaloilla. Erityisesti viraston on:

i)

edistettävä rannikkovaltioiden välistä yhteistyötä asianomaisilla merialueilla kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla;

| ii) | kehitettävä ja pidettävä yllä tarvittavia tietojärjestelmiä kyseisen direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

kehitettävä ja pidettävä yllä tarvittavia tietojärjestelmiä kyseisen direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi.

| e) | Virasto helpottaa jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä yhteisen menettelytavan kehittämisessä jäsenvaltioiden erilaiset oikeusjärjestelmät asianmukaisesti huomioon ottaen merionnettomuuksien tutkintaa varten sovittujen kansainvälisten periaatteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden tukemisessa vakavien merionnettomuuksien tutkintaan liittyvissä toimissa sekä laadittujen onnettomuustutkintaraporttien analysoimisessa. |
| --- | --- |

e)

Virasto helpottaa jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä yhteisen menettelytavan kehittämisessä jäsenvaltioiden erilaiset oikeusjärjestelmät asianmukaisesti huomioon ottaen merionnettomuuksien tutkintaa varten sovittujen kansainvälisten periaatteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden tukemisessa vakavien merionnettomuuksien tutkintaan liittyvissä toimissa sekä laadittujen onnettomuustutkintaraporttien analysoimisessa.

| f) | Virasto tarjoaa komissiolle ja jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista informaatiota ja tietoja meriturvallisuudesta, merenkulun turvatoimista ja alusten aiheuttamasta pilaantumisesta, jotta ne voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet näitä aloja koskevien toimiensa parantamiseksi ja arvioida olemassa olevien toimenpiteiden tehokkuutta. Näihin tehtäviin sisältyvät meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia ja meriliikennettä sekä meren pilaantumista - sekä onnettomuuksista että tahallisista päästöistä aiheutuvaa pilaantumista - koskevien teknisten tietojen kerääminen, tallentaminen ja arviointi, nykyisten tietokantojen järjestelmällinen hyödyntäminen, niiden keskinäinen vertailu mukaan luettuna, sekä tarvittaessa lisätietokantojen kehittäminen. Kerättyjen tietojen perusteella virasto avustaa komissiota myös niitä aluksia koskevien tietojen julkaisemisessa kuuden kuukauden välein, joilta on evätty pääsy yhteisön satamiin alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (11) mukaisesti. Virasto avustaa komissiota ja jäsenvaltioita myös toimissa, joiden avulla on tarkoitus parantaa laittomia päästöjä tekevien alusten tunnistamista ja jäljittämistä. |
| --- | --- |

f)

Virasto tarjoaa komissiolle ja jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista informaatiota ja tietoja meriturvallisuudesta, merenkulun turvatoimista ja alusten aiheuttamasta pilaantumisesta, jotta ne voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet näitä aloja koskevien toimiensa parantamiseksi ja arvioida olemassa olevien toimenpiteiden tehokkuutta. Näihin tehtäviin sisältyvät meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia ja meriliikennettä sekä meren pilaantumista - sekä onnettomuuksista että tahallisista päästöistä aiheutuvaa pilaantumista - koskevien teknisten tietojen kerääminen, tallentaminen ja arviointi, nykyisten tietokantojen järjestelmällinen hyödyntäminen, niiden keskinäinen vertailu mukaan luettuna, sekä tarvittaessa lisätietokantojen kehittäminen. Kerättyjen tietojen perusteella virasto avustaa komissiota myös niitä aluksia koskevien tietojen julkaisemisessa kuuden kuukauden välein, joilta on evätty pääsy yhteisön satamiin alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (11) mukaisesti. Virasto avustaa komissiota ja jäsenvaltioita myös toimissa, joiden avulla on tarkoitus parantaa laittomia päästöjä tekevien alusten tunnistamista ja jäljittämistä.

| g) | Jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa käytävissä neuvotteluissa virasto voi antaa teknistä tukea meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa varten. Virasto voi myös antaa tukea päätöksellä 2001/792/EY, Euratom perustetun yhteisön pelastuspalvelualan mekanismin puitteissa sellaisissa onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvissa meren pilaantumistapauksissa, jotka vaikuttavat näihin valtioihin. Nämä tehtävät sovitetaan yhteen nykyisten alueellisten yhteistyöohjelmien kanssa, ja niihin sisältyy tarvittaessa asiaankuuluvien koulutustoimien järjestäminen. |
| --- | --- |

g)

Jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa käytävissä neuvotteluissa virasto voi antaa teknistä tukea meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa varten. Virasto voi myös antaa tukea päätöksellä 2001/792/EY, Euratom perustetun yhteisön pelastuspalvelualan mekanismin puitteissa sellaisissa onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvissa meren pilaantumistapauksissa, jotka vaikuttavat näihin valtioihin. Nämä tehtävät sovitetaan yhteen nykyisten alueellisten yhteistyöohjelmien kanssa, ja niihin sisältyy tarvittaessa asiaankuuluvien koulutustoimien järjestäminen.

| 3) | Muutetaan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | vahvistaa vuosittain viimeistään marraskuun 30 päivänä ja komission lausunnon huomioon ottaen viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman ja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Toimintaohjelma hyväksytään tämän rajoittamatta yhteisön vuotuista talousarviomenettelyä. Jos komissio ilmoittaa vastustavansa hyväksyttyä toimintaohjelmaa 15 päivän kuluessa sen hyväksymisestä, hallintoneuvosto tutkii toimintaohjelman uudelleen ja hyväksyy sen kahden kuukauden kuluessa mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä;” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

vahvistaa vuosittain viimeistään marraskuun 30 päivänä ja komission lausunnon huomioon ottaen viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman ja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Toimintaohjelma hyväksytään tämän rajoittamatta yhteisön vuotuista talousarviomenettelyä. Jos komissio ilmoittaa vastustavansa hyväksyttyä toimintaohjelmaa 15 päivän kuluessa sen hyväksymisestä, hallintoneuvosto tutkii toimintaohjelman uudelleen ja hyväksyy sen kahden kuukauden kuluessa mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä;”

| b) | Lisätään alakohta seuraavasti:






  ”k) | hyväksyy d alakohdassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimiksi, jolla tähdätään viraston käytettävissä olevien varojen parhaaseen mahdolliseen käyttöön.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”k)

hyväksyy d alakohdassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimiksi, jolla tähdätään viraston käytettävissä olevien varojen parhaaseen mahdolliseen käyttöön.”

| 4) | Korvataan 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalta hankitun merkityksellisen kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalta hankitun merkityksellisen kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella.”

| 5) | Korvataan 15 artiklan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | hän laatii viraston toimintaohjelman sekä yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimiksi ja toimittaa ne komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle. Hän toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Hän vastaa kaikkiin komission ja 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisiin jäsenvaltioiden avunpyyntöihin. Hän lähettää suunnitelman tiedoksi päätöksen N:o 2850/2000/EY 4 artiklalla perustetulle komitealle sekä päätöksen 2001/792/EY, Euratom 9 artiklassa tarkoitetulle komitealle;” |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 15 artiklan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

hän laatii viraston toimintaohjelman sekä yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimiksi ja toimittaa ne komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle. Hän toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Hän vastaa kaikkiin komission ja 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisiin jäsenvaltioiden avunpyyntöihin. Hän lähettää suunnitelman tiedoksi päätöksen N:o 2850/2000/EY 4 artiklalla perustetulle komitealle sekä päätöksen 2001/792/EY, Euratom 9 artiklassa tarkoitetulle komitealle;”

| 6) | Korvataan 16 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”1.   Hallintoneuvosto nimittää viraston pääjohtajan ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen ja torjunnan kannalta merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä. Komissio voi esittää ehdokasta tai ehdokkaita.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 16 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Hallintoneuvosto nimittää viraston pääjohtajan ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen ja torjunnan kannalta merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä. Komissio voi esittää ehdokasta tai ehdokkaita.”

| 7) | Korvataan 17 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti ne ovat saattaneet voimaan meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja soveltavat sitä.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 17 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti ne ovat saattaneet voimaan meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja soveltavat sitä.”

| 8) | Korvataan 22 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Arvioinnissa tarkastellaan tämän asetuksen, viraston ja viraston toimintatapojen vaikutuksia. Hallintoneuvosto laatii yhteisymmärryksessä komission kanssa yksityiskohtaiset ohjeet asianomaisia osapuolia kuultuaan.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 22 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Arvioinnissa tarkastellaan tämän asetuksen, viraston ja viraston toimintatapojen vaikutuksia. Hallintoneuvosto laatii yhteisymmärryksessä komission kanssa yksityiskohtaiset ohjeet asianomaisia osapuolia kuultuaan.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C ...

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

2

(3)  EYVL L 208, 5.8.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1644/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 10).

3

(4)  EUVL L ...

4

(5)  EYVL L 332, 28.12.2000, s. 1.

5

(6)  EYVL L 297, 15.11.2001, s. 7.

6

(7)  EUVL L 326, 13.12.2003, s. 28.

7

(8)  EYVL L 332, 28.12.2000, s. 1.

8

(9)  EYVL L 297, 15.11.2001, s. 7.”

9

(10)  EUVL L ...

10

(11)  EYVL L 157, 7.7.1995, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/84/EY (EYVL L 324, 29.11.2002, s. 53).”

11

P5_TA(2004)0093

Intermodaaliset lastausyksiköt ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi intermodaalisista lastausyksiköistä (KOM(2003) 155 - C5-0167/2003 - 2003/0056(COD))

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 155) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 155) (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan 1 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0167/2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan 1 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5-0167/2003),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A5-0016/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A5-0016/2004),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TC1-COD(2003)0056

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/.../EY antamiseksi intermodaalisista lastausyksiköistä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisö toteuttaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on edistää kestävää liikennejärjestelmää, kuten multimodaalista
  ja intermodaalista
  liikennettä, johon kuuluu maantie-, rautatie- ja sisävesikuljetuksia ja lyhyen matkan merikuljetuksia. Yhteisessä liikennepolitiikassa on toteutettava lisätoimenpiteitä liikenteen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisö toteuttaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on edistää kestävää liikennejärjestelmää, kuten multimodaalista
  ja intermodaalista
  liikennettä, johon kuuluu maantie-, rautatie- ja sisävesikuljetuksia ja lyhyen matkan merikuljetuksia. Yhteisessä liikennepolitiikassa on toteutettava lisätoimenpiteitä liikenteen turvallisuuden varmistamiseksi.

| (2) | Kontit täyttävät yleensä Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardit, mutta ne eivät ole riittävän tilavia, jotta kuormalavat voitaisiin lastata optimaalisesti tai jotta maakuljetuksissa sallituista enimmäismitoista saataisiin suurin hyöty. |
| --- | --- |

(2)

Kontit täyttävät yleensä Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardit, mutta ne eivät ole riittävän tilavia, jotta kuormalavat voitaisiin lastata optimaalisesti tai jotta maakuljetuksissa sallituista enimmäismitoista saataisiin suurin hyöty.

| (3) | Maantie- ja rautatiekuljetuksissa käytetään usein vaihtokoreja, mutta ne eivät rakenneominaisuuksiensa vuoksi sovellu intermodaalikuljetuksiin, joihin sisältyy kuljetus vesitse. |
| --- | --- |

(3)

Maantie- ja rautatiekuljetuksissa käytetään usein vaihtokoreja, mutta ne eivät rakenneominaisuuksiensa vuoksi sovellu intermodaalikuljetuksiin, joihin sisältyy kuljetus vesitse.

| (4) | Intermodaalisilla lastausyksiköillä on oltava yhteentoimivuuden edellyttämät ominaisuudet, jotta tavaroiden uudelleenlastaus kuljetusmuodosta toiseen onnistuisi. Jo käytössä olevien lastausyksiköiden määrän ja monimuotoisuuden vuoksi yhteentoimivuusominaisuuksien yhdenmukaistamisvaatimusta olisi sovellettava ainoastaan uusiin yksiköihin. |
| --- | --- |

(4)

Intermodaalisilla lastausyksiköillä on oltava yhteentoimivuuden edellyttämät ominaisuudet, jotta tavaroiden uudelleenlastaus kuljetusmuodosta toiseen onnistuisi. Jo käytössä olevien lastausyksiköiden määrän ja monimuotoisuuden vuoksi yhteentoimivuusominaisuuksien yhdenmukaistamisvaatimusta olisi sovellettava ainoastaan uusiin yksiköihin.

| (5) | Uuden eurooppalaisen intermodaalisen lastausyksikön olisi tarjottava lastaustilavuus, joka on optimaalinen voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä säädettyihin mittoihin nähden, ja tämän lisäksi sillä on oltava tarvittavat yhdenmukaistetut yhteentoimivuusominaisuudet, joita vaaditaan kaikilta uusilta intermodaalisilta lastausyksiköiltä. |
| --- | --- |

(5)

Uuden eurooppalaisen intermodaalisen lastausyksikön olisi tarjottava lastaustilavuus, joka on optimaalinen voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä säädettyihin mittoihin nähden, ja tämän lisäksi sillä on oltava tarvittavat yhdenmukaistetut yhteentoimivuusominaisuudet, joita vaaditaan kaikilta uusilta intermodaalisilta lastausyksiköiltä.

| (6) | Suunniteltujen toimien tavoitteena on yhdenmukaistaa samanasteisesti intermodaaliset lastausyksiköt ja arviointi- ja määräaikaistarkastusmenettelyt sekä luoda eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa näitä tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(6)

Suunniteltujen toimien tavoitteena on yhdenmukaistaa samanasteisesti intermodaaliset lastausyksiköt ja arviointi- ja määräaikaistarkastusmenettelyt sekä luoda eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa näitä tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (7) | Lentorahtimarkkinoiden erityisluonteeseen liittyvistä syistä tämä direktiivi ei koske kyseistä kuljetusmuotoa. |
| --- | --- |

(7)

Lentorahtimarkkinoiden erityisluonteeseen liittyvistä syistä tämä direktiivi ei koske kyseistä kuljetusmuotoa.

| (8) | Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa sellaisten intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöön, valvontaan ja ylläpitoon, jotka kuuluvat konttien turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (5) (jäljempänä ”CSC-sopimus”) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(8)

Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa sellaisten intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöön, valvontaan ja ylläpitoon, jotka kuuluvat konttien turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (5) (jäljempänä ”CSC-sopimus”) soveltamisalaan.

| (9) | Sisämarkkinat muodostavat alueen, jonka sisällä ei ole rajoja ja jolla taataan tavaroiden vapaa liikkuvuus. Tähän vapaaseen liikkuvuuteen, johon ei liity kaupan esteitä, tähtäävät säädökset perustuvat teknistä yhdenmukaistamista ja standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annettuun neuvoston päätöslauselmaan (6). Nämä periaatteet ovat lähtökohtana tälle direktiiville. |
| --- | --- |

(9)

Sisämarkkinat muodostavat alueen, jonka sisällä ei ole rajoja ja jolla taataan tavaroiden vapaa liikkuvuus. Tähän vapaaseen liikkuvuuteen, johon ei liity kaupan esteitä, tähtäävät säädökset perustuvat teknistä yhdenmukaistamista ja standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annettuun neuvoston päätöslauselmaan (6). Nämä periaatteet ovat lähtökohtana tälle direktiiville.

| (10) | Jäsenvaltioiden on päätöksen 93/465/ETY (7) mukaisesti sallittava CE-merkinnällä ja tässä direktiivissä säädetyillä määräaikaistarkastuksen suorittamisesta ilmoittavilla tunnuksilla varustettujen intermodaalisten lastausyksikköjen vapaa liikkuvuus alueellaan, markkinoille saattaminen, käyttö kaikkeen kuljetukseen tai niiden käyttötarkoituksen mukainen käyttö edellyttämättä lisäarviointia tämän direktiivin soveltamisesta johtuvista syistä tai, jos on kyse eurooppalaisesta intermodaalisesta lastausyksiköstä, muiden teknisten vaatimusten täyttämistä. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden on päätöksen 93/465/ETY (7) mukaisesti sallittava CE-merkinnällä ja tässä direktiivissä säädetyillä määräaikaistarkastuksen suorittamisesta ilmoittavilla tunnuksilla varustettujen intermodaalisten lastausyksikköjen vapaa liikkuvuus alueellaan, markkinoille saattaminen, käyttö kaikkeen kuljetukseen tai niiden käyttötarkoituksen mukainen käyttö edellyttämättä lisäarviointia tämän direktiivin soveltamisesta johtuvista syistä tai, jos on kyse eurooppalaisesta intermodaalisesta lastausyksiköstä, muiden teknisten vaatimusten täyttämistä.

| (11) | Jäsenvaltion olisi voitava toteuttaa toimenpiteitä, joilla rajoitetaan intermodaalisten lastausyksikköjen markkinoille saattamista tai käyttöä tai kielletään se, erityisesti jos ne aiheuttavat erityisen vaaran ihmisten ja joissain tapauksissa kotieläinten tai omaisuuden turvallisuudelle
  tai jos kyseiset lastausyksiköt, jotka on varustettu CE-merkinnällä, näiden lastausyksiköiden uudelleenarviointiin viittaavalla tunnuksella tai määräaikaistarkastuksiin liittyvällä tunnuksella, eivät ole vaatimusten mukaisia
  . Jäsenvaltion on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. Menettelyn on oltava perusteltu ja
  avoin
  . |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltion olisi voitava toteuttaa toimenpiteitä, joilla rajoitetaan intermodaalisten lastausyksikköjen markkinoille saattamista tai käyttöä tai kielletään se, erityisesti jos ne aiheuttavat erityisen vaaran ihmisten ja joissain tapauksissa kotieläinten tai omaisuuden turvallisuudelle
  tai jos kyseiset lastausyksiköt, jotka on varustettu CE-merkinnällä, näiden lastausyksiköiden uudelleenarviointiin viittaavalla tunnuksella tai määräaikaistarkastuksiin liittyvällä tunnuksella, eivät ole vaatimusten mukaisia
  . Jäsenvaltion on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. Menettelyn on oltava perusteltu ja
  avoin
  .

| (12) | Toukokuun
  7 päivänä 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti tämän direktiivin liitteissä I ja II vahvistetaan intermodaalisten lastausyksikköjen ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen edellyttämät turvallisuutta, käsittelyä, lukitusta, rakennelujuutta ja tunnuksia koskevat olennaiset vaatimukset. Näitä vaatimuksia täydennetään erityisillä vaatimuksilla, joita tarvitaan yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Intermodaalisten lastausyksiköiden on täytettävä kaikki nämä vaatimukset. |
| --- | --- |

(12)

Toukokuun
  7 päivänä 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti tämän direktiivin liitteissä I ja II vahvistetaan intermodaalisten lastausyksikköjen ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen edellyttämät turvallisuutta, käsittelyä, lukitusta, rakennelujuutta ja tunnuksia koskevat olennaiset vaatimukset. Näitä vaatimuksia täydennetään erityisillä vaatimuksilla, joita tarvitaan yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Intermodaalisten lastausyksiköiden on täytettävä kaikki nämä vaatimukset.

| (13) | Intermodaalisille lastausyksiköille asetetut vaatimukset eivät saisi olla ristiriidassa alalla voimassa olevien ISO-standardien kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Intermodaalisille lastausyksiköille asetetut vaatimukset eivät saisi olla ristiriidassa alalla voimassa olevien ISO-standardien kanssa.

| (14) | Ottaen huomioon tämän direktiivin tavoitteet ja uusien lastausyksiköiden vaatimuksenmukaisuuden osoittamisen helpottamiseksi on syytä vahvistaa arviointi- ja määräaikaistarkastusmenettelyt. Nämä menettelyt on suunniteltava intermodaalisiin lastausyksiköihin liittyvien vaatimusten merkityksen perusteella. On säädettävä riittävästä menettelystä tai useista keskenään samanarvoisista menettelyistä, joiden kesken voidaan valita. Vahvistettavat menettelyt ovat päätöksen 93/465/ETY mukaisia. |
| --- | --- |

(14)

Ottaen huomioon tämän direktiivin tavoitteet ja uusien lastausyksiköiden vaatimuksenmukaisuuden osoittamisen helpottamiseksi on syytä vahvistaa arviointi- ja määräaikaistarkastusmenettelyt. Nämä menettelyt on suunniteltava intermodaalisiin lastausyksiköihin liittyvien vaatimusten merkityksen perusteella. On säädettävä riittävästä menettelystä tai useista keskenään samanarvoisista menettelyistä, joiden kesken voidaan valita. Vahvistettavat menettelyt ovat päätöksen 93/465/ETY mukaisia.

| (15) | Uudet intermodaaliset lastausyksiköt voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne ovat tässä direktiivissä asetettujen vaatimusten mukaisia. Tämä vaatimustenmukaisuus tarkistetaan päätöksessä 93/465/ETY säädetyillä ja liitteessä IV esitetyillä arviointimenettelyillä. |
| --- | --- |

(15)

Uudet intermodaaliset lastausyksiköt voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne ovat tässä direktiivissä asetettujen vaatimusten mukaisia. Tämä vaatimustenmukaisuus tarkistetaan päätöksessä 93/465/ETY säädetyillä ja liitteessä IV esitetyillä arviointimenettelyillä.

| (16) | Määräaikaistarkastusten avulla tarkistetaan, että intermodaalisten lastausyksiköiden kunto ja kulumisaste ovat turvallisuusvaatimusten mukaisia. Määräaikaistarkastusmenettelyt esitetään liitteessä V. |
| --- | --- |

(16)

Määräaikaistarkastusten avulla tarkistetaan, että intermodaalisten lastausyksiköiden kunto ja kulumisaste ovat turvallisuusvaatimusten mukaisia. Määräaikaistarkastusmenettelyt esitetään liitteessä V.

| (17) | Tässä direktiivissä tarkoitetuissa lastausyksiköissä on oltava CE-merkintä, joka osoittaa, että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Intermodaalisten lastausyksiköiden yhdenmukaistettuihin ominaisuuksiin liittyvien tunnusten on oltava erillisiä tunnuksista, jotka osoittavat, että kyseinen lastausyksikkö on yhdenmukaistettu eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Jokaisessa intermodaalisessa lastausyksikössä on oltava merkintä siitä, että lastausyksikkö on läpäissyt edellisen määräaikaistarkastuksen, ja alle viiden vuoden ikäisissä lastausyksiköissä merkintä siitä, että lastausyksikköä ei ole vielä tarvinnut tarkastaa, ja seuraavan tarkastuksen päivämäärä. |
| --- | --- |

(17)

Tässä direktiivissä tarkoitetuissa lastausyksiköissä on oltava CE-merkintä, joka osoittaa, että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Intermodaalisten lastausyksiköiden yhdenmukaistettuihin ominaisuuksiin liittyvien tunnusten on oltava erillisiä tunnuksista, jotka osoittavat, että kyseinen lastausyksikkö on yhdenmukaistettu eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Jokaisessa intermodaalisessa lastausyksikössä on oltava merkintä siitä, että lastausyksikkö on läpäissyt edellisen määräaikaistarkastuksen, ja alle viiden vuoden ikäisissä lastausyksiköissä merkintä siitä, että lastausyksikköä ei ole vielä tarvinnut tarkastaa, ja seuraavan tarkastuksen päivämäärä.

| (18) | Jotta saavutettaisiin liitteissä I ja II vahvistettuja olennaisia vaatimuksia vastaavat tavoitteet, olisi laadittava yhdenmukaistettuja standardeja intermodaalisia lastausyksiköitä ja eurooppalaisia intermodaalisia lastausyksiköitä varten. Lisäksi olisi säädettävä erityisten yhteentoimivuusvaatimusten vahvistamisesta näitä lastausyksikköjä varten 12 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Jotta saavutettaisiin liitteissä I ja II vahvistettuja olennaisia vaatimuksia vastaavat tavoitteet, olisi laadittava yhdenmukaistettuja standardeja intermodaalisia lastausyksiköitä ja eurooppalaisia intermodaalisia lastausyksiköitä varten. Lisäksi olisi säädettävä erityisten yhteentoimivuusvaatimusten vahvistamisesta näitä lastausyksikköjä varten 12 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

| (19) | Euroopan standardointikomitea (CEN) laatii komission pyynnöstä
  yhdenmukaiset standardit
  toimeksiannon mukaista menettelyä noudattaen
  . Jos nämä standardit katsotaan riittämättömiksi tässä direktiivissä säädettyihin kahdentyyppisiin vaatimuksiin nähden, komissio tai asianomainen jäsenvaltio saattaa asian direktiivillä 98/34/EY (8) perustetun pysyvän komitean käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(19)

Euroopan standardointikomitea (CEN) laatii komission pyynnöstä
  yhdenmukaiset standardit
  toimeksiannon mukaista menettelyä noudattaen
  . Jos nämä standardit katsotaan riittämättömiksi tässä direktiivissä säädettyihin kahdentyyppisiin vaatimuksiin nähden, komissio tai asianomainen jäsenvaltio saattaa asian direktiivillä 98/34/EY (8) perustetun pysyvän komitean käsiteltäväksi.

| (20) | Jäsenvaltioiden on nimettävä tarkastuslaitokset, joilla on valtuudet suorittaa arviointi- tai määräaikaistarkastusmenettelyt. Lisäksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kyseiset laitokset ovat riittävän riippumattomia, päteviä ja puolueettomia ja että ne voivat täyttää tehtävät, joihin ne on nimetty ja ilmoitettu. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden on nimettävä tarkastuslaitokset, joilla on valtuudet suorittaa arviointi- tai määräaikaistarkastusmenettelyt. Lisäksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kyseiset laitokset ovat riittävän riippumattomia, päteviä ja puolueettomia ja että ne voivat täyttää tehtävät, joihin ne on nimetty ja ilmoitettu.

| (21) | CSC-sopimus edistää tavoitetta, joka liittyy intermodaalisten lastausyksikköjen ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen turvallisuuden lisäämiseen. Suurin osa jäsenvaltioista on jo ratifioinut kyseisen yleissopimuksen neuvoston suosituksen 79/487/ETY (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

CSC-sopimus edistää tavoitetta, joka liittyy intermodaalisten lastausyksikköjen ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen turvallisuuden lisäämiseen. Suurin osa jäsenvaltioista on jo ratifioinut kyseisen yleissopimuksen neuvoston suosituksen 79/487/ETY (9) mukaisesti.

| (22) | Olisi säädettävä menettelystä, jolla komissio voi muuttaa tiettyjä tämän direktiivin liitteitä. |
| --- | --- |

(22)

Olisi säädettävä menettelystä, jolla komissio voi muuttaa tiettyjä tämän direktiivin liitteitä.

| (23) | Olisi säädettävä menettelystä, jonka mukaisesti komissio voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jos yhdenmukaistetut standardit eivät täysin vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. |
| --- | --- |

(23)

Olisi säädettävä menettelystä, jonka mukaisesti komissio voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jos yhdenmukaistetut standardit eivät täysin vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.

| (24) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (10) mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (10) mukaisesti.

| (25) | Olisi säädettävä seuraamuksista siltä varalta, että tämän direktiivin mukaisesti annettuja kansallisia säännöksiä rikotaan. |
| --- | --- |

(25)

Olisi säädettävä seuraamuksista siltä varalta, että tämän direktiivin mukaisesti annettuja kansallisia säännöksiä rikotaan.

| (26) | Tämän direktiivin täytäntöönpanosta olisi säädettävä ennen eritelmien julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(26)

Tämän direktiivin täytäntöönpanosta olisi säädettävä ennen eritelmien julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (27) | On säädettävä siirtymäajasta, jotta ennen tämän direktiivin voimaantuloa valmistetut intermodaaliset lastausyksiköt voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön myös kyseisen ajankohdan jälkeen, |
| --- | --- |

(27)

On säädettävä siirtymäajasta, jotta ennen tämän direktiivin voimaantuloa valmistetut intermodaaliset lastausyksiköt voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön myös kyseisen ajankohdan jälkeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tarkoitus

Tässä direktiivissä vahvistetaan olennaiset vaatimukset ja säädetään yhdenmukaistettujen standardien ja erityisten yhteentoimivuusvaatimusten vahvistamisesta uusien intermodaalisten lastausyksiköiden käytön tehostamiseksi ja turvallisuuden lisäämiseksi
  sekä eurooppalaisen intermodaalisen lastausyksikön luomiseksi
  . Siinä vahvistetaan intermodaalikuljetuksissa käytettävien
  CSC-sopimuksen soveltamisalaan kuulumattomien
  lastausyksiköiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja huoltoa koskevat velvoitteet ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja määräaikaistarkastusmenettelyt.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan

| a) | direktiivin voimaantulopäivänä olemassa oleviin intermodaalisiin
  lastausyksiköihin
  , |
| --- | --- |

a)

direktiivin voimaantulopäivänä olemassa oleviin intermodaalisiin
  lastausyksiköihin
  ,

| b) | äskettäin
  valmistettuihin, markkinoille saatettuihin, liikkeeseen laskettujen ja/tai käyttöön otettuihin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joiden on täytettävä liitteessä I määritellyt vaatimukset ja 9 artiklassa tarkoitetut erityiset yhteentoimivuusvaatimukset, |
| --- | --- |

b)

äskettäin
  valmistettuihin, markkinoille saatettuihin, liikkeeseen laskettujen ja/tai käyttöön otettuihin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joiden on täytettävä liitteessä I määritellyt vaatimukset ja 9 artiklassa tarkoitetut erityiset yhteentoimivuusvaatimukset,

| c) | uusiin eurooppalaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joiden on täytettävä liitteissä I ja II määritellyt vaatimukset ja 9 artiklassa tarkoitetut erityiset yhteentoimivuusvaatimukset. |
| --- | --- |

c)

uusiin eurooppalaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joiden on täytettävä liitteissä I ja II määritellyt vaatimukset ja 9 artiklassa tarkoitetut erityiset yhteentoimivuusvaatimukset.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan myös 1 kohdassa tarkoitettuihin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joita käytetään yksinomaan yhteisön alueen ja kolmannen maan alueen väliseen tavaroiden kuljetukseen.

3.   Tämän direktiivin soveltamisalaan ei kuulu lentoliikenne.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| a) | ”intermodaalisella lastausyksiköllä” konttia tai vaihtokoria, |
| --- | --- |

a)

”intermodaalisella lastausyksiköllä” konttia tai vaihtokoria,

| b) | ”eurooppalaisella intermodaalisella lastausyksiköllä” liitteissä I ja II määriteltyjen olennaisten vaatimusten ja yhteentoimivuusvaatimusten mukaisesti rakennettua intermodaalista lastausyksikköä, |
| --- | --- |

b)

”eurooppalaisella intermodaalisella lastausyksiköllä” liitteissä I ja II määriteltyjen olennaisten vaatimusten ja yhteentoimivuusvaatimusten mukaisesti rakennettua intermodaalista lastausyksikköä,

| c) | ”kontilla” tavaroiden kuljettamiseen suunniteltua laatikkoa, joka on tarpeeksi luja toistuvaan käyttöön, pinottavissa ja varustettu siten, että se voidaan siirtää kuljetusmuodosta toiseen, |
| --- | --- |

c)

”kontilla” tavaroiden kuljettamiseen suunniteltua laatikkoa, joka on tarpeeksi luja toistuvaan käyttöön, pinottavissa ja varustettu siten, että se voidaan siirtää kuljetusmuodosta toiseen,

| d) | ”vaihtokorilla” Euroopassa käytettävää tavaroiden kuljettamiseen suunniteltua yksikköä, joka on optimoitu tieliikenneajoneuvojen mittoihin ja varustettu siten, että sitä voidaan käsitellä kuljetusmuotojen, yleensä rautatie- ja maantiekuljetusten, välillä, |
| --- | --- |

d)

”vaihtokorilla” Euroopassa käytettävää tavaroiden kuljettamiseen suunniteltua yksikköä, joka on optimoitu tieliikenneajoneuvojen mittoihin ja varustettu siten, että sitä voidaan käsitellä kuljetusmuotojen, yleensä rautatie- ja maantiekuljetusten, välillä,

| e) | ”yhdenmukaistetulla standardilla” teknistä eritelmää, jonka tunnustettu eurooppalainen standardointielin vahvistaa komission direktiivissä 98/34/EY vahvistettujen menettelyjen mukaisesti antaman toimeksiannon perusteella sellaisen eurooppalaisen vaatimuksen laatimiseksi, jonka noudattaminen ei ole pakollista, |
| --- | --- |

e)

”yhdenmukaistetulla standardilla” teknistä eritelmää, jonka tunnustettu eurooppalainen standardointielin vahvistaa komission direktiivissä 98/34/EY vahvistettujen menettelyjen mukaisesti antaman toimeksiannon perusteella sellaisen eurooppalaisen vaatimuksen laatimiseksi, jonka noudattaminen ei ole pakollista,

| f) | ”määräaikaistarkastuksia koskevalla merkinnällä” tunnusta, joka osoittaa, että intermodaaliselle lastausyksikölle on tehty määräaikaistarkastus tai että sille on tehtävä ensimmäinen määräaikaistarkastus ja että se on todettu asiaankuuluvien vaatimusten mukaiseksi; kyseisessä merkinnässä ilmoitetaan lisäksi ajankohta, jolloin intermodaaliselle lastausyksikölle on tehtävä seuraava 7 artiklassa tarkoitettu määräaikaistarkastus, |
| --- | --- |

f)

”määräaikaistarkastuksia koskevalla merkinnällä” tunnusta, joka osoittaa, että intermodaaliselle lastausyksikölle on tehty määräaikaistarkastus tai että sille on tehtävä ensimmäinen määräaikaistarkastus ja että se on todettu asiaankuuluvien vaatimusten mukaiseksi; kyseisessä merkinnässä ilmoitetaan lisäksi ajankohta, jolloin intermodaaliselle lastausyksikölle on tehtävä seuraava 7 artiklassa tarkoitettu määräaikaistarkastus,

| g) | ”määräaikaistarkastuksella” tarkastuksia, jotka tehdään a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen intermodaalisten lastausyksikköjen kunnon ja turvallisuuden tarkistamiseksi liitteessä V säädettyjen menettelyjen mukaisesti, |
| --- | --- |

g)

”määräaikaistarkastuksella” tarkastuksia, jotka tehdään a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen intermodaalisten lastausyksikköjen kunnon ja turvallisuuden tarkistamiseksi liitteessä V säädettyjen menettelyjen mukaisesti,

| h) | ”vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä” liitteessä IV tarkoitettuja menettelyjä, |
| --- | --- |

h)

”vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä” liitteessä IV tarkoitettuja menettelyjä,

| i) | ”ilmoitetulla laitoksella” jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen viranomaisen 10 artiklan mukaisesti nimeämää tarkastuslaitosta, joka täyttää liitteessä III määritellyt vaatimukset. |
| --- | --- |

i)

”ilmoitetulla laitoksella” jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen viranomaisen 10 artiklan mukaisesti nimeämää tarkastuslaitosta, joka täyttää liitteessä III määritellyt vaatimukset.

4 artikla

Intermodaalisten lastausyksiköiden vaatimustenmukaisuuden arviointi

1.   Ennen intermodaalisten lastausyksiköiden ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksiköiden saattamista markkinoille valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on hyväksyttävä, että valmistus tarkastetaan määritellyin ehdoin soveltaen jotakin liitteessä IV kuvattua vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä.

2.   Jotta intermodaalisiin lastausyksiköihin voitaisiin kiinnittää CE-merkintä, tämä vaatimustenmukaisuus todetaan:

| — | valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia A, jos noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja, |
| --- | --- |

—

valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia A, jos noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja,

| — | tai valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia Aa, |
| --- | --- |

—

tai valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia Aa,

| — | tai yksikkökohtaisella tarkastuksella (moduuli G) |
| --- | --- |

—

tai yksikkökohtaisella tarkastuksella (moduuli G)

| — | tai täydellisellä laadunvarmistuksella (moduuli H). |
| --- | --- |

—

tai täydellisellä laadunvarmistuksella (moduuli H).

3.
     
  Edellä 1 kohtaa ei sovelleta sellaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin, jotka täyttävät CSCsopimuksen liitteen II ehdot, ellei valmistaja tai hänen valtuuttamansa yhteisössä toimiva edustaja pyydä kyseistä arviointia.

5 artikla

Vapaa liikkuvuus, rajoitukset ja suojalausekkeet

1.   Jäsenvaltio ei voi kieltää, rajoittaa tai estää tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä syistä sellaisten intermodaalisten lastausyksiköiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa alueellaan (mukaan luettuina kuljetus, varastointi, käsittely ja uudelleenlastaus), jotka ovat tämän direktiivin säännösten ja/tai tapauksen mukaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tämän direktiivin nojalla julkaistujen sovellettavien yhdenmukaistettujen standardien mukaisia ja joissa on tämän vaatimustenmukaisuuden osoittava CE-merkintä sekä 8 artiklan mukainen määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä.

2.   Jäsenvaltioiden on oletettava, että intermodaaliset lastausyksiköt, joissa on CE-merkintä ja joiden mukana on liitteessä VII tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia.

3.   Jos jäsenvaltio toteaa, että 2 artiklassa tarkoitettu asianmukaisesti huollettu ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytetty lastausyksikkö uhkaa vaarantaa ihmisten, ja joissain tapauksissa kotieläinten, terveyden ja/tai turvallisuuden taikka omaisuuden turvallisuuden kuljetuksen ja/tai käytön aikana siitä huolimatta, että siinä on CE-merkintä ja määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä, jäsenvaltio voi rajoittaa kyseisen lastausyksikön saattamista markkinoilla tai käyttöä tai huolehtia siitä, että se vedetään markkinoilta tai liikenteestä. Jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle tästä toimenpiteestä ja perusteltava päätöksensä.

4.   Komissio kuulee asianosaisia mahdollisimman pian. Jos se toteaa asianosaisia kuultuaan, että toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa siitä viipymättä kaikille jäsenvaltioille. Jos toimenpide osoittautuu perusteettomaksi, komissio ilmoittaa tästä viipymättä jäsenvaltiolle, joka ilmoitti toimenpiteestä komissiolle, sekä valmistajalle tai tämän Euroopan yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle, omistajalle tai tämän Euroopan yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle taikka haltijalle.

5.   Jos 2 artiklassa tarkoitettu lastausyksikkö osoittautuu vaatimusten vastaiseksi, toimivaltaisen jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet -
  tarvittaessa myös liitteessä IV ja V tarkoitettujen menettelyjen suorittamisoikeuden epääminen
  - sitä vastaan, joka on kiinnittänyt CE-merkinnän tai määräaikaistarkastuksia koskevan merkinnän, ja ilmoitettava niistä mahdollisimman pian komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

6.   Komissio varmistaa, että jäsenvaltioille tiedotetaan tämän menettelyn edistymisestä ja tuloksista.

7.   Jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä tai määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä on kiinnitetty laittomasti, omistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on lopetettava rikkominen jäsenvaltion määräämin ehdoin.

Jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen lastausyksikön markkinoille saattamisen, kuljetuksen tai käytön rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että se poistetaan markkinoilta tai liikenteestä.

8.   Jäsenvaltion tätä direktiiviä soveltaessaan tekemät päätökset, joiden seurauksena intermodaalisten lastausyksiköiden markkinoille saattamista, kuljetusta tai käyttöä rajoitetaan tai ne poistetaan markkinoilta tai liikenteestä, on perusteltava täsmällisesti. Päätöksistä on ilmoitettava viipymättä sille, jota asia koskee, ja samalla on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaiset muutoksenhakutiet ja määräajat muutoksenhaulle.

6 artikla

Intermodaalisia lastausyksiköitä koskeva valvonta

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 3 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettuja intermodaalisia lastausyksiköitä ei voida saattaa markkinoille eikä ottaa käyttöön, jos ne vaarantavat ihmisten, ja joissain tapauksissa kotieläinten, terveyden ja/tai turvallisuuden taikka omaisuuden turvallisuuden, kun ne on asianmukaisesti asennettu ja huollettu ja kun niitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti.

2.   Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuksiin vahvistaa perustamissopimuksen määräysten rajoissa vaatimuksia, jotka ne katsovat tarpeellisiksi ihmisten suojelun varmistamiseksi erityisesti lastausyksikköjen käsittelyn aikana, jos tämä ei edellytä kyseisten lastausyksikköjen muuttamista suhteessa tähän direktiivin säännöksiin.

3.   Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta näytteille, erityisesti messuilla, näyttelyissä ja esittelyissä, 1 artiklassa määriteltyjä intermodaalisia lastausyksikköjä, jotka eivät ole tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, jos näkyvässä kilvessä selvästi ilmoitetaan, etteivät ne ole vaatimusten mukaisia eikä niitä ole saatavana ennen kuin valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja on saattanut ne vaatimusten mukaisiksi. Esittelyjen aikana on ihmisten turvallisuuden varmistamiseksi toteutettava riittävät turvallisuustoimenpiteet asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien vaatimusten mukaisesti.

7 artikla

Määräaikaishuolto ja -tarkastus

1.   Viiden vuoden kuluessa intermodaalisen lastausyksikön tai eurooppalaisen intermodaalisen lastausyksikön valmistuspäivästä valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, omistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on teetettävä lastausyksikölle ensimmäinen 3 artiklan f alakohdassa tarkoitettu tarkastus noudattaen jotakin liitteessä V tarkoitetuista menettelyistä.

Jo käytössä oleville lastausyksiköille ensimmäinen tarkastus on tehtävä ennen 1 päivää heinäkuuta 2007 tai viiden vuoden kuluessa niiden valmistuspäivästä.

Jo käytössä oleville tai uusille intermodaalisille lastausyksiköille, jotka liikkuvat yhteisössä tai joita käytetään tavaroiden kuljetukseen yhteisön alueen ja kolmannen maan alueen välillä, on tehtävä määräaikaistarkastukset vähintään
  30 kuukauden
  välein.

2.   Intermodaalisen lastausyksikön omistaja, tämän Euroopan yhteisöön sijoittautunut edustaja taikka haltija vastaa lastausyksikön pitämisestä turvallisessa kunnossa.

3.   Intermodaaliseen lastausyksikköön on merkittävä seuraavan määräaikaistarkastuksen määräaika (kuukausi ja vuosi) näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi.

4.   Intermodaalisille lastausyksiköille voidaan tehdä määräaikaistarkastus kaikissa jäsenvaltioissa tämän direktiivin liitteessä V säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

5.
     
  Edellä 1, 3 ja 4 kohtaa ei sovelleta sellaisiin intermodaalisiin lastausyksikköihin, jotka kuuluvat CSC-sopimuksen soveltamisalaan.

8 artikla

CE-merkintä ja määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä

1.   CE-merkintä koostuu alkukirjaimista ”CE” liitteessä VI olevan mallin mukaisesti.

CE-merkintään on liitettävä tuotannon tarkastusvaiheessa mukana olleen ilmoitetun laitoksen tunnusnumero.

2.   CE-merkintä on kiinnitettävä näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön.

3.   On kiellettyä kiinnittää intermodaalisiin lastausyksiköihin ja eurooppalaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin sellaisia merkintöjä, joita ulkopuoliset voivat merkityksen tai ulkonäön vuoksi erehtyä pitämään CE-merkintänä. Intermodaalisiin lastausyksiköihin voidaan kiinnittää muita merkintöjä, jos ne eivät vähennä CE-merkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta.

4.   CE-merkinnän viereen on kiinnitettävä tunnus, jonka malli on liitteessä VII. Se on erilainen intermodaalisille lastausyksiköille ja eurooppalaisille intermodaalisille lastausyksiköille.

5.   Määräaikaistarkastuksia koskevassa merkinnässä on mainittava valmistuspäivä, edellisen tarkastuksen ajankohta ja seuraavan tarkastuksen ajankohta. Tarkastuksen suorittava laitos kiinnittää sen liitteessä VII olevan mallin mukaisesti.

6.   Laittomasti kiinnitetty CE-merkintä

| a) | jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä tai määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä on kiinnitetty laittomasti, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, omistajan tai tähän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on saatettava tuote vaatimustenmukaiseksi CE-merkintää koskeviin säännöksiin nähden ja lopetettava rikkominen jäsenvaltion määräämin ehdoin, |
| --- | --- |

a)

jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä tai määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä on kiinnitetty laittomasti, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, omistajan tai tähän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on saatettava tuote vaatimustenmukaiseksi CE-merkintää koskeviin säännöksiin nähden ja lopetettava rikkominen jäsenvaltion määräämin ehdoin,

| b) | jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai huolehdittava 5 artiklan mukaisia menettelyjä noudattaen siitä, että se poistetaan markkinoilta. |
| --- | --- |

b)

jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai huolehdittava 5 artiklan mukaisia menettelyjä noudattaen siitä, että se poistetaan markkinoilta.

9 artikla

Vaatimukset, yhdenmukaistetut standardit ja viralliset vastalauseet

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen intermodaalisten lastausyksikköjen on täytettävä liitteessä I ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen liitteessä II esitetyt olennaiset vaatimukset sekä erityiset yhteentoimivuusvaatimukset. Viimeksi mainitut vahvistetaan ja tarvittaessa niitä tarkistetaan 12 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä noudattaen.

Komissio huolehtii erityisten yhteentoimivuusvaatimusten julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Jäsenvaltioiden on oletettava, että intermodaaliset lastausyksiköt ja eurooppalaiset intermodaaliset lastausyksiköt, joissa on 8 artiklan mukainen CE-merkintä ja joiden mukana on liitteessä VII tarkoitettu vaatimustenmukaisuusvakuutus, ovat tämän direktiivin kaikkien säännösten mukaisia.

3.   Yhdenmukaistettujen standardien, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mukaisten intermodaalisten lastausyksiköiden ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksiköiden oletetaan olevan olennaisten vaatimusten ja erityisten yhteentoimivuusvaatimusten mukaisia.

4.   Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että 3 kohdassa tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit eivät ole liitteissä I ja II tarkoitettujen olennaisten vaatimusten ja/tai erityisten yhteentoimivuusvaatimusten mukaisia, kyseisen jäsenvaltion tai komission on saatettava asia direktiivillä 98/34/EY perustetun pysyvän komitean käsiteltäväksi.

Komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko kyseisten standardien viitetiedot poistettava Euroopan unionin virallisesta lehdestä.

10 artikla

Ilmoitetut laitokset

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelo yhteisöön sijoittautuneista ilmoitetuista laitoksista, jotka ne ovat nimenneet suorittamaan liitteissä IV ja V tarkoitetut menettelyt ja toteuttamaan erityiset tehtävät, joihin kyseiset laitokset on nimetty, sekä komission niille etukäteen antamat tunnusnumerot.

Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoitettujen laitosten luettelon, jossa mainitaan niiden tunnusnumerot sekä tehtävät, joihin ne on ilmoitettu. Komissio huolehtii tämän luettelon ajan tasalla pitämisestä.

2.   Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä III esitettyjä perusteita ilmoitettujen laitosten nimeämiseksi.

3.   Laitoksen ilmoittaneen jäsenvaltion on peruutettava tämä ilmoitus, jos se toteaa, että kyseinen laitos ei enää täytä 2 kohdassa tarkoitettuja perusteita.

Jäsenvaltion on annettava välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille tiedoksi tällaisen ilmoituksen peruuttaminen.

11 artikla

Liitteiden mukauttaminen

Muutokset, jotka tarvitaan tämän direktiivin liitteiden I ja II mukauttamiseksi, tehdään 12 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

12 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa sääntelykomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

2.   Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. Komitea voi käsitellä kaikkia kysymyksiä, jotka liittyvät tämän direktiivin käytännön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen ja jotka sen puheenjohtaja ottaa käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä.

13 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tämän direktiivin perusteella annettujen kansallisten säännösten rikkomisesta langetettavat seuraamukset
  , yhdenmukaistettava nämä seuraamukset kaikilta osin
  ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet
  niiden
  soveltamisen varmistamiseksi. Näiden seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kyseisistä säännöksistä komissiolle vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta ja niiden mahdollisista myöhemmistä muutoksista mahdollisimman pian.

14 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2005. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

2.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3.   Edellä olevan 4 artiklan säännöksiä ei sovelleta intermodaalisiin lastausyksiköihin, jotka on valmistettu ennen 1 kohdassa mainittua päivämäärää ja jotka on otettu käyttöön viimeistään kuusi kuukautta tämän saman päivämäärän jälkeen.

15 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C ...

1

EUVL C ...

(2)  
  EUVL C 32, 5.2.2004, s. 67
  .

2

EUVL C 32, 5.2.2004, s. 67

(3)  EUVL C ...

3

EUVL C ...

(4)  Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

4

Euroopan parlamentin kanta 12. helmikuuta 2004.

(5)  CSC: ”International Convention for Safe Containers”, tehty 2.12.1972, tullut voimaan 6.9.1977, muutettu vuosina 1981, 1983, 1991 ja 1993, saatavissa Kansainvälisen merenkulkujärjestön sivuilla (www.imo.org).

5

(6)  EYVL C 136, 4.6.1985, s. 1.

6

(7)  Neuvoston päätös 93/465/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CEmerkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18).

8

, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18)

(9)  Neuvoston suositus 79/487/ETY, annettu 15 päivänä toukokuuta 1979, konttien turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (CSC) ratifioinnista (EYVL L 125, 22.5.1979, s. 18).

9

Neuvoston suositus 79/487/ETY, annettu 15 päivänä toukokuuta 1979, konttien turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (CSC) ratifioinnista

(10)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

LIITE I

Intermodaalisia lastausyksiköitä koskevat olennaiset vaatimukset

Intermodaalisten lastausyksikköjen käsittelyn helpottamiseksi kuljetusmuotojen välillä ja intermodaalisuuden edistämiseksi kuljetuksissa yleensä intermodaalisten lastausyksikköjen on täytettävä luokkansa ja kategoriansa mukaisesti tässä liitteessä määritellyt vaatimukset. Nämä vaatimukset takaavat intermodaalisten lastausyksiköiden mahdollisimman suuren yhteentoimivuuden maantie-, rautatie- ja sisävesi- ja merikuljetusten välillä
  , eivätkä ne ole ristiriidassa asiaa koskevien voimassa olevien ISO-standardien kanssa.

| Turvallisuus: | Noudatetaan konttien turvallisuudesta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen määräyksiä.
  Vahinkoriski on minimoitava kuljetusmuodon sisäisesti ja kuljetusmuotojen välillä.
  Kaikissa uusissa intermodaalisissa lastausyksiköissä on oltava nykytekniikkaa edustavat varoituslaitteet (esim. elektroninen sulkemislaite) siltä varalta, että se avataan luvattomasti. |
| --- | --- |
| Käsittely: | Mahdollistetaan
  konttien (ISO-sarja 1) sekä pinottavien ja eipinottavien vaihtokorien
  tehokas käsittely
  uudelleenlastauksen tehokkuus huomioon ottaen
  . |
| Lukitus: | Tehdään lukituspinnat kaikkiin neljään kuljetusmuotoon soveltuviksi. |
| Rakennelujuus: | ILYt eivät saa rikkoutua eivätkä avautua, jos ne putoavat vahingossa.
  ILYjen on voitava kestää käsittelyn aikana tapahtuvat normaalit iskut ilman sellaista vahinkoa, joka voi johtaa siihen, ettei määräaikaistarkastuksia koskevaa merkintää kiinnitetä. |
| Lastausyksikköjen koodit ja tunnistaminen: | Käytetään nykytekniikkaa edustavia elektronisia koodeja ja tunnistustekniikoita. |

Turvallisuus:

Noudatetaan konttien turvallisuudesta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen määräyksiä.

Vahinkoriski on minimoitava kuljetusmuodon sisäisesti ja kuljetusmuotojen välillä.

Kaikissa uusissa intermodaalisissa lastausyksiköissä on oltava nykytekniikkaa edustavat varoituslaitteet (esim. elektroninen sulkemislaite) siltä varalta, että se avataan luvattomasti.

Käsittely:

Mahdollistetaan
  konttien (ISO-sarja 1) sekä pinottavien ja eipinottavien vaihtokorien
  tehokas käsittely
  uudelleenlastauksen tehokkuus huomioon ottaen
  .

Lukitus:

Tehdään lukituspinnat kaikkiin neljään kuljetusmuotoon soveltuviksi.

Rakennelujuus:

ILYt eivät saa rikkoutua eivätkä avautua, jos ne putoavat vahingossa.

ILYjen on voitava kestää käsittelyn aikana tapahtuvat normaalit iskut ilman sellaista vahinkoa, joka voi johtaa siihen, ettei määräaikaistarkastuksia koskevaa merkintää kiinnitetä.

Lastausyksikköjen koodit ja tunnistaminen:

Käytetään nykytekniikkaa edustavia elektronisia koodeja ja tunnistustekniikoita.

Tieliikenteessä käytettävien intermodaalisten lastausyksikköjen on täytettävä direktiivin 96/53/EY (1) vaatimukset.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/7/EY (EYVL L 67, 9.3.2002, s. 47).

LIITE II

Eurooppalaista intermodaalista lastausyksikköä koskevat olennaiset vaatimukset

Eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö on paras mahdollinen lastausyksikkö erilaisen kuivatavaran kuljettamiseen maanteitse, rautateitse, sisävesitse tai lyhyen matkan merikuljetuksissa.

Liitteessä I tarkoitettujen, kaikkiin uusiin intermodaalisiin lastausyksiköihin sovellettavien vaatimusten lisäksi EILYjen on täytettävä seuraavat lisävaatimukset:

| Painot ja mitat: | Noudatetaan direktiivin 96/53/EY säännöksiä. |
| --- | --- |
| Tyyppi: | Yleiskäyttöinen kuivatavaralaatikko |
| Sisäpituus: | Laatikkoon on voitava sijoittaa pituussuunnassa:






  — | yksitoista 1 200 mm:n yksikköä (pitkä laatikko) |

Painot ja mitat:

Noudatetaan direktiivin 96/53/EY säännöksiä.

Tyyppi:

Yleiskäyttöinen kuivatavaralaatikko

Sisäpituus:

Laatikkoon on voitava sijoittaa pituussuunnassa:

—

yksitoista 1 200 mm:n yksikköä (pitkä laatikko)

| — | kuusi 1 200 mm:n yksikköä (lyhyt laatikko) |
| --- | --- |

—

kuusi 1 200 mm:n yksikköä (lyhyt laatikko)

siten, että käyttöön jää tarvittava käsittelyvara.

Sisäleveys:

Laatikkoon on voitava sijoittaa kaksi eurolavaa (1 200 × 800 mm) tai kaksi UK-lavaa (1 200 × 1 000 mm) niiden pituussuunnassa (2 × 1 200 mm) tai kolme eurolavaa niiden leveyssuunnassa (3 × 800 mm) vierekkäin siten, että käytössä on riittävä käsittelyvara.

Ulkoleveys:

On mahdollistettava turvallinen lastaus olemassa oleviin konttialuksiin ja niiden kannelle siten, että asiaa koskevien ISO-standardien mukaisesti konfiguroituja nykyisiä konttijärjestelmiä ei tarvitse mukauttaa.

Ulkokorkeus:

ISO-standardi (2 900 mm)

Rakennelujuus:

Lujuusarvojen viiteasiakirja on tarvittaessa ISO 1496 -standardisarja.

| — | Pinoamiskapasiteetti enimmillään 4 kerrosta kuormattuja lastausyksiköitä meriolosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Pinoamiskapasiteetti enimmillään 4 kerrosta kuormattuja lastausyksiköitä meriolosuhteissa.

| — | Pinoamiskapasiteetti vastaa 20 jalan ISO-kontteja kuormattujen lyhyiden lastausyksiköiden osalta. |
| --- | --- |

—

Pinoamiskapasiteetti vastaa 20 jalan ISO-kontteja kuormattujen lyhyiden lastausyksiköiden osalta.

| — | Tarvittava repeämislujuus, joka mahdollistaa lastausyksiköiden kuljetuksen pinottuina edellä mainittuun kerrosmäärään sisävesitse tai lyhyen matkan merikuljetuksissa. |
| --- | --- |

—

Tarvittava repeämislujuus, joka mahdollistaa lastausyksiköiden kuljetuksen pinottuina edellä mainittuun kerrosmäärään sisävesitse tai lyhyen matkan merikuljetuksissa.

| — | Mahdollisuus nostaa ylhäältä. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuus nostaa ylhäältä.

LIITE III

Vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä 10 artiklassa tarkoitettuja ilmoitettuja laitoksia nimettäessä

| 1. | Arviointeja ja tarkastuksia suorittava laitos, sen johtaja ja henkilökunta eivät saa olla laitoksen tarkastamien intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia, asentajia tai käyttäjiä eivätkä näiden edustajia. He eivät saa suoraan eivätkä edustajina osallistua kyseisten lastausyksiköiden suunnitteluun, valmistamiseen, markkinoille saattamiseen tai huoltoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa lastausyksiköiden valmistajan ja ilmoitetun laitoksen välillä. |
| --- | --- |

1.

Arviointeja ja tarkastuksia suorittava laitos, sen johtaja ja henkilökunta eivät saa olla laitoksen tarkastamien intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia, asentajia tai käyttäjiä eivätkä näiden edustajia. He eivät saa suoraan eivätkä edustajina osallistua kyseisten lastausyksiköiden suunnitteluun, valmistamiseen, markkinoille saattamiseen tai huoltoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa lastausyksiköiden valmistajan ja ilmoitetun laitoksen välillä.

| 2. | Laitoksen ja sen henkilökunnan on suoritettava arviointi- ja tarkastustoimet mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja teknistä pätevyyttä osoittaen, ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta sellaisesta erityisesti taloudellisesta painostuksesta ja houkuttelusta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, erityisesti niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta. |
| --- | --- |

2.

Laitoksen ja sen henkilökunnan on suoritettava arviointi- ja tarkastustoimet mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja teknistä pätevyyttä osoittaen, ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta sellaisesta erityisesti taloudellisesta painostuksesta ja houkuttelusta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, erityisesti niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta.

| 3. | Laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet, jotta se voi asianmukaisesti hoitaa ne tekniset ja hallinnolliset tehtävät, jotka liittyvät tarkastukseen ja valvontaan. Sillä on myös oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin tarvittavia laitteita. |
| --- | --- |

3.

Laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet, jotta se voi asianmukaisesti hoitaa ne tekniset ja hallinnolliset tehtävät, jotka liittyvät tarkastukseen ja valvontaan. Sillä on myös oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin tarvittavia laitteita.

| 4. | Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava:






  — | hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus, |
| --- | --- | --- |

4.

Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava:

—

hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus,

| — | riittävät tiedot tehtäviä tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisten tarkastusten suorittamisesta, |
| --- | --- |

—

riittävät tiedot tehtäviä tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisten tarkastusten suorittamisesta,

| — | vaadittu pätevyys laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selostuksia, joilla todennetaan tarkastuksen tulokset. |
| --- | --- |

—

vaadittu pätevyys laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selostuksia, joilla todennetaan tarkastuksen tulokset.

| 5. | Tarkastushenkilöstön puolueettomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei saa olla riippuvainen suoritettujen tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista. |
| --- | --- |

5.

Tarkastushenkilöstön puolueettomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei saa olla riippuvainen suoritettujen tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista.

| 6. | Laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jollei jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa tarkastuksista. |
| --- | --- |

6.

Laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jollei jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa tarkastuksista.

| 7. | Laitoksen henkilöstöllä on oltava salassapitovelvollisuus kaikkien niiden tietojen osalta, jotka se saa tehtäviään suorittaessaan tämän direktiivin mukaisesti tai direktiivin voimaan saattamiseksi annettujen kansallisten säännösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallintoviranomaisille, jossa laitos toimii). |
| --- | --- |

7.

Laitoksen henkilöstöllä on oltava salassapitovelvollisuus kaikkien niiden tietojen osalta, jotka se saa tehtäviään suorittaessaan tämän direktiivin mukaisesti tai direktiivin voimaan saattamiseksi annettujen kansallisten säännösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallintoviranomaisille, jossa laitos toimii).

LIITE IV

Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt

Intermodaalisen lastausyksikön vaatimustenmukaisuus on arvioitava soveltaen valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan valinnan mukaan jotakin 6 artiklassa tarkoitetuista ja tässä liitteessä määritellyistä arviointimenettelyistä:

| — | valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia A, jos noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja, |
| --- | --- |

—

valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia A, jos noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja,

| — | tai valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia Aa |
| --- | --- |

—

tai valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia Aa

| — | tai yksikkökohtaisella tarkastuksella (moduuli G) |
| --- | --- |

—

tai yksikkökohtaisella tarkastuksella (moduuli G)

| — | tai täydellisellä laadunvarmistuksella (moduuli H). |
| --- | --- |

—

tai täydellisellä laadunvarmistuksella (moduuli H).

Moduuli A (valmistuksen sisäinen tarkastus)

| 1. | Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaaliset lastausyksiköt täyttävät niihin sovellettavat direktiivin vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä asiaankuuluva merkintä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaaliset lastausyksiköt täyttävät niihin sovellettavat direktiivin vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä asiaankuuluva merkintä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus.

| 2. | Valmistajan on laadittava 3 kohdassa esitetyt tekniset asiakirjat; valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on pidettävä näitä asiakirjoja kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, kun viimeinen intermodaalinen lastausyksikkö on valmistettu. Jos valmistaja ja tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, velvollisuus pitää tekniset asiakirjat saatavilla kuuluu henkilölle, joka saattaa intermodaaliset lastausyksiköt yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

2.

Valmistajan on laadittava 3 kohdassa esitetyt tekniset asiakirjat; valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on pidettävä näitä asiakirjoja kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, kun viimeinen intermodaalinen lastausyksikkö on valmistettu. Jos valmistaja ja tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, velvollisuus pitää tekniset asiakirjat saatavilla kuuluu henkilölle, joka saattaa intermodaaliset lastausyksiköt yhteisön markkinoille.

| 3. | Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, ovat intermodaaliset lastausyksiköt direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. Teknisten asiakirjojen on, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, käsitettävä intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelu, valmistus ja toiminta, ja niiden on sisällettävä:






  — | intermodaalisten lastausyksiköiden yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, ovat intermodaaliset lastausyksiköt direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. Teknisten asiakirjojen on, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, käsitettävä intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelu, valmistus ja toiminta, ja niiden on sisällettävä:

—

intermodaalisten lastausyksiköiden yleiskuvaus,

| — | suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kokoonpanoista, kytkennöistä jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kokoonpanoista, kytkennöistä jne.,

| — | tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja tuotteen toiminnan ymmärtämiseksi, |
| --- | --- |

—

tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja tuotteen toiminnan ymmärtämiseksi,

| — | kuvaus käytetyistä ratkaisuista direktiivin vaatimusten täyttämiseksi, |
| --- | --- |

—

kuvaus käytetyistä ratkaisuista direktiivin vaatimusten täyttämiseksi,

| — | suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne.,

| — | testausselosteet. |
| --- | --- |

—

testausselosteet.

| 4. | Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on säilytettävä teknisten asiakirjojen kanssa jäljennös vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta. |
| --- | --- |

4.

Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on säilytettävä teknisten asiakirjojen kanssa jäljennös vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta.

| 5. | Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusmenetelmällä taataan, että valmistetut intermodaaliset lastausyksiköt täyttävät 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten asiakirjojen vaatimukset ja sovellettavat direktiivin vaatimukset. |
| --- | --- |

5.

Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusmenetelmällä taataan, että valmistetut intermodaaliset lastausyksiköt täyttävät 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten asiakirjojen vaatimukset ja sovellettavat direktiivin vaatimukset.

Moduuli Aa (valmistuksen sisäinen tarkastus ja lopputarkastuksen valvonta)

Moduulissa A säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:

Valmistajan valitsema ilmoitettu laitos valvoo lopputarkastusta tekemällä ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä valmistajan luona.

Näiden tarkastuskäyntien aikana ilmoitetun laitoksen on

| — | varmistettava, että valmistaja todella suorittaa lopputarkastuksen |
| --- | --- |

—

varmistettava, että valmistaja todella suorittaa lopputarkastuksen

| — | valittava intermodaalisten lastausyksikköjen näytekappaleet niiden valmistus- tai varastointipaikalla tarkastusta varten. Ilmoitettu laitos arvioi näytteeksi otettavien lastausyksikköjen määrän sekä sen, onko näytteiksi otetuille lastausyksiköille tarpeen tehdä tai teettää täydellinen tai osittainen lopputarkastus. |
| --- | --- |

—

valittava intermodaalisten lastausyksikköjen näytekappaleet niiden valmistus- tai varastointipaikalla tarkastusta varten. Ilmoitettu laitos arvioi näytteeksi otettavien lastausyksikköjen määrän sekä sen, onko näytteiksi otetuille lastausyksiköille tarpeen tehdä tai teettää täydellinen tai osittainen lopputarkastus.

Jos yksi tai useampi intermodaalinen lastausyksikkö ei ole vaatimusten mukainen, ilmoitetun laitoksen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet.

Valmistajan on ilmoitetun laitoksen vastuulla kiinnitettävä tämän laitoksen tunnusnumero jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön.

Moduuli G (yksikkökohtainen EY-tarkastus)

| 1. | Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaalinen lastausyksikkö, jolle on annettu 4.1 kohdassa tarkoitettu todistus, on direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen. Valmistajan tai hänen yhteisöön sijoittautuneen edustajansa on kiinnitettävä asianmukainen merkintä kyseiseen lastausyksikköön ja laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaalinen lastausyksikkö, jolle on annettu 4.1 kohdassa tarkoitettu todistus, on direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen. Valmistajan tai hänen yhteisöön sijoittautuneen edustajansa on kiinnitettävä asianmukainen merkintä kyseiseen lastausyksikköön ja laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus.

| 2. | Valmistajan on toimitettava yksikkökohtaista tarkastusta koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava:






  — | valmistajan nimi ja osoite sekä paikka, jossa intermodaalinen lastausyksikkö sijaitsee, |
| --- | --- | --- |

2.

Valmistajan on toimitettava yksikkökohtaista tarkastusta koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava:

—

valmistajan nimi ja osoite sekä paikka, jossa intermodaalinen lastausyksikkö sijaitsee,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, että samaa hakemusta ei ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle, |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, että samaa hakemusta ei ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle,

| — | tekniset asiakirjat. |
| --- | --- |

—

tekniset asiakirjat.

| 3. | Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, onko intermodaalinen lastausyksikkö direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen, sekä ymmärtää intermodaalisen lastausyksikön suunnittelua, valmistusta ja toimintaa. Teknisiin asiakirjoihin on sisällyttävä






  — | kyseisen lastausyksikön yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, onko intermodaalinen lastausyksikkö direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen, sekä ymmärtää intermodaalisen lastausyksikön suunnittelua, valmistusta ja toimintaa. Teknisiin asiakirjoihin on sisällyttävä

—

kyseisen lastausyksikön yleiskuvaus,

| — | suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kytkennöistä jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kytkennöistä jne.,

| — | tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja kyseisen lastausyksikön toiminnan ymmärtämiseksi, |
| --- | --- |

—

tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja kyseisen lastausyksikön toiminnan ymmärtämiseksi,

| — | suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset, jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset, jne.,

| — | testausselosteet, |
| --- | --- |

—

testausselosteet,

| — | asianmukaiset tiedot valmistus- ja tarkastusmenetelmien pätevöinnistä sekä vastaavan henkilöstön pätevyydestä tai hyväksymisestä. |
| --- | --- |

—

asianmukaiset tiedot valmistus- ja tarkastusmenetelmien pätevöinnistä sekä vastaavan henkilöstön pätevyydestä tai hyväksymisestä.

| 4. | Ilmoitettu laitos tutkii jokaisen intermodaalisen lastausyksikön suunnittelun ja rakenteen ja tekee valmistuksen aikana asianmukaiset testit sen todistamiseksi, että intermodaalinen lastausyksikkö on direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitettu laitos tutkii jokaisen intermodaalisen lastausyksikön suunnittelun ja rakenteen ja tekee valmistuksen aikana asianmukaiset testit sen todistamiseksi, että intermodaalinen lastausyksikkö on direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen.

| 4.1 | Ilmoitetun laitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön tunnusnumeronsa ja laadittava tehtyjä testejä koskeva vaatimustenmukaisuustodistus. Tätä todistusta säilytetään kymmenen vuoden ajan. |
| --- | --- |

4.1

Ilmoitetun laitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön tunnusnumeronsa ja laadittava tehtyjä testejä koskeva vaatimustenmukaisuustodistus. Tätä todistusta säilytetään kymmenen vuoden ajan.

| 4.2 | Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on voitava pyynnöstä esittää ilmoitetun laitoksen antama vaatimustenmukaisuusvakuutus ja -todistus. |
| --- | --- |

4.2

Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on voitava pyynnöstä esittää ilmoitetun laitoksen antama vaatimustenmukaisuusvakuutus ja -todistus.

Ilmoitetun laitoksen on erityisesti:

| — | tutkittava suunnittelua ja valmistusmenetelmiä koskevat tekniset asiakirjat, |
| --- | --- |

—

tutkittava suunnittelua ja valmistusmenetelmiä koskevat tekniset asiakirjat,

| — | arvioitava käytetyt materiaalit, jos ne eivät ole direktiivin sovellettavien säännösten mukaisia, ja tarkistettava materiaalien valmistajan toimittama todistus, |
| --- | --- |

—

arvioitava käytetyt materiaalit, jos ne eivät ole direktiivin sovellettavien säännösten mukaisia, ja tarkistettava materiaalien valmistajan toimittama todistus,

| — | hyväksyttävä intermodaalisten lastausyksikköjen osien pysyvien liitosten tekemistä koskevat menetelmät, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävä intermodaalisten lastausyksikköjen osien pysyvien liitosten tekemistä koskevat menetelmät,

| — | tarkistettava pätevöinti tai hyväksyminen, |
| --- | --- |

—

tarkistettava pätevöinti tai hyväksyminen,

| — | tehtävä lopputarkastus, tehtävä tai teetettävä koeponnistus ja tarkistettava tarvittaessa varolaitteet. |
| --- | --- |

—

tehtävä lopputarkastus, tehtävä tai teetettävä koeponnistus ja tarkistettava tarvittaessa varolaitteet.

Moduuli H (täydellinen laadunvarmistus)

| 1. | Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja, joka täyttää 2 kohdan velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset tuotteet täyttävät direktiivin niihin sovellettavat vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä CE-merkintä jokaiseen tuotteeseen ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. CE-merkintään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja, joka täyttää 2 kohdan velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset tuotteet täyttävät direktiivin niihin sovellettavat vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä CE-merkintä jokaiseen tuotteeseen ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. CE-merkintään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero.

| 2. | Valmistajalla on oltava käytössään 3 kohdassa eritelty, hyväksytty laatujärjestelmä tuotteiden suunnittelussa, valmistuksessa ja lopputarkastuksessa sekä testeissä, ja valmistajan on oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. |
| --- | --- |

2.

Valmistajalla on oltava käytössään 3 kohdassa eritelty, hyväksytty laatujärjestelmä tuotteiden suunnittelussa, valmistuksessa ja lopputarkastuksessa sekä testeissä, ja valmistajan on oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen.

| 3. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä

| 3.1 | Valmistajan on toimitettava laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

3.1

Valmistajan on toimitettava laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus ilmoitetulle laitokselle.

Hakemuksessa on oltava:

| — | kaikki asianmukaiset tiedot kyseisestä tuoteryhmästä, |
| --- | --- |

—

kaikki asianmukaiset tiedot kyseisestä tuoteryhmästä,

| — | laatujärjestelmää koskevat asiakirjat. |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmää koskevat asiakirjat.

| 3.2 | Laatujärjestelmän on taattava, että tuotteet ovat direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

3.2

Laatujärjestelmän on taattava, että tuotteet ovat direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia.

Valmistajan soveltamien tekijöiden, vaatimusten ja säännösten on käytävä ilmi järjestelmällisesti ja täsmällisesti asiakirjoista toimenpiteinä, menettelyinä ja kirjallisina ohjeina. Näiden laatujärjestelmää koskevien asiakirjojen on varmistettava laatuohjelmien, -suunnitelmien, -käsikirjojen ja -pöytäkirjojen yhdenmukainen tulkinta.

Niissä on erityisesti riittävällä tavalla esitettävä

| — | laatutavoitteet ja organisaation rakenne, johdon vastuualueet ja toimivalta suunnittelun ja tuotteiden laadun osalta, |
| --- | --- |

—

laatutavoitteet ja organisaation rakenne, johdon vastuualueet ja toimivalta suunnittelun ja tuotteiden laadun osalta,

| — | suunnittelua koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien sovellettavat standardit ja, jos 5 artiklassa tarkoitettuja standardeja ei noudateta kaikilta osin, käytettävät keinot tuotteisiin sovellettavien direktiivin olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, |
| --- | --- |

—

suunnittelua koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien sovellettavat standardit ja, jos 5 artiklassa tarkoitettuja standardeja ei noudateta kaikilta osin, käytettävät keinot tuotteisiin sovellettavien direktiivin olennaisten vaatimusten täyttämiseksi,

| — | suunnittelun valvonta- ja tarkastustekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään tuotteiden suunnittelussa kyseisessä tuoteryhmässä, |
| --- | --- |

—

suunnittelun valvonta- ja tarkastustekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään tuotteiden suunnittelussa kyseisessä tuoteryhmässä,

| — | vastaavat valmistuksessa ja laadunvalvonnassa ja -varmistuksessa käytettävät tekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat valmistuksessa ja laadunvalvonnassa ja -varmistuksessa käytettävät tekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | tarkastukset ja testit, jotka tehdään ennen valmistusta, sen aikana ja jälkeen, sekä niiden toteuttamistiheys, |
| --- | --- |

—

tarkastukset ja testit, jotka tehdään ennen valmistusta, sen aikana ja jälkeen, sekä niiden toteuttamistiheys,

| — | laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testi- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne. |
| --- | --- |

—

laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testi- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne.

| — | keinot, joilla valvotaan tuotteen ja suunnittelun vaaditun laadun toteutumista sekä laatujärjestelmän toiminnan tehokkuutta. |
| --- | --- |

—

keinot, joilla valvotaan tuotteen ja suunnittelun vaaditun laadun toteutumista sekä laatujärjestelmän toiminnan tehokkuutta.

| 3.3 | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Se olettaa, että laatujärjestelmät, joihin sovelletaan vastaavaa yhdenmukaistettua standardia, täyttävät kyseiset vaatimukset. |
| --- | --- |

3.3

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Se olettaa, että laatujärjestelmät, joihin sovelletaan vastaavaa yhdenmukaistettua standardia, täyttävät kyseiset vaatimukset.

Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, ovat intermodaaliset lastausyksiköt direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. Teknisten asiakirjojen on, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, käsitettävä intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelu, valmistus ja toiminta, ja niiden on sisällettävä:

| — | intermodaalisten lastausyksiköiden yleiskuvaus, |
| --- | --- |

—

intermodaalisten lastausyksiköiden yleiskuvaus,

| — | suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kokoonpanoista, kytkennöistä jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kokoonpanoista, kytkennöistä jne.,

| — | tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja tuotteen toiminnan ymmärtämiseksi, |
| --- | --- |

—

tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja tuotteen toiminnan ymmärtämiseksi,

| — | kuvaus käytetyistä ratkaisuista direktiivin vaatimusten täyttämiseksi, |
| --- | --- |

—

kuvaus käytetyistä ratkaisuista direktiivin vaatimusten täyttämiseksi,

| — | suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne.,

| — | testausselosteet. |
| --- | --- |

—

testausselosteet.

Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen teknologian arvioinnista. Arviointimenettelyyn kuuluu tarkastuskäynti valmistajan tiloissa.

Päätöksestä on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös.

| 3.4. | Valmistaja sitoutuu täyttämään laatujärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja ylläpitämään laatujärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana. |
| --- | --- |

3.4.

Valmistaja sitoutuu täyttämään laatujärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja ylläpitämään laatujärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista laatujärjestelmään suunnitelluista muutoksista.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, vastaako muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi.

Sen on ilmoitettava päätöksensä valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva EY-valvonta |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva EY-valvonta

| 4.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laatujärjestelmästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laatujärjestelmästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti.

| 4.2. | Valmistajan on sallittava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy suunnittelu-, valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:






  — | laatujärjestelmää koskevat asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan on sallittava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy suunnittelu-, valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:

—

laatujärjestelmää koskevat asiakirjat,

| — | laatupöytäkirjat, jotka on määrätty suunnittelua koskevassa laatujärjestelmän osassa, esimerkiksi analyysien, laskelmien, testien tulokset jne., |
| --- | --- |

—

laatupöytäkirjat, jotka on määrätty suunnittelua koskevassa laatujärjestelmän osassa, esimerkiksi analyysien, laskelmien, testien tulokset jne.,

| — | laatupöytäkirjat, jotka on määrätty valmistusta koskevassa laatujärjestelmän osassa, esimerkiksi tarkastusraportit, testi- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne. |
| --- | --- |

—

laatupöytäkirjat, jotka on määrätty valmistusta koskevassa laatujärjestelmän osassa, esimerkiksi tarkastusraportit, testi- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne.

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä vuosittaiset tarkastukset varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja soveltaa laatujärjestelmää, ja toimitettava valmistajalle tarkastusraportti. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä vuosittaiset tarkastukset varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja soveltaa laatujärjestelmää, ja toimitettava valmistajalle tarkastusraportti.

| 4.4. | Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Näiden käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä tarkastaakseen, että laatujärjestelmä toimii asianmukaisesti. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausseloste, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

4.4.

Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Näiden käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä tarkastaakseen, että laatujärjestelmä toimii asianmukaisesti. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausseloste, jos testi on suoritettu.

| 5. | Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan siitä, kun viimeinen tuote on valmistettu:






  — | edellä 3.1 kohdan toisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

5.

Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan siitä, kun viimeinen tuote on valmistettu:

—

edellä 3.1 kohdan toisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat,

| — | edellä 3.4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut muutostiedot, |
| --- | --- |

—

edellä 3.4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut muutostiedot,

| — | edellä 3.4 kohdan neljännessä alakohdassa sekä 4.3 ja 4.4 kohdassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset. |
| --- | --- |

—

edellä 3.4 kohdan neljännessä alakohdassa sekä 4.3 ja 4.4 kohdassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset.

| 6. | Kaikkien ilmoitettujen laitosten on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot myöntämistään ja peruuttamistaan laatujärjestelmien hyväksynnöistä. |
| --- | --- |

6.

Kaikkien ilmoitettujen laitosten on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot myöntämistään ja peruuttamistaan laatujärjestelmien hyväksynnöistä.

LIITE V

Määräaikaistarkastusmenettelyt

Määräaikaistarkastuksissa on noudatettava jompaakumpaa seuraavista kahdesta menettelystä.

Moduuli 1 (tuotteiden määräaikaistarkastus)

| 1. | Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla omistaja, tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja tai haltija varmistaa, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää edelleen tämän direktiivin vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla omistaja, tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja tai haltija varmistaa, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää edelleen tämän direktiivin vaatimukset.

| 2. | Täyttääkseen 1 kohdassa mainitut vaatimukset omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttö- ja huoltoolosuhteet takaavat, että intermodaalinen lastausyksikkö on pysyvästi tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja erityisesti, että:






  — | intermodaalisia lastausyksiköitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

2.

Täyttääkseen 1 kohdassa mainitut vaatimukset omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttö- ja huoltoolosuhteet takaavat, että intermodaalinen lastausyksikkö on pysyvästi tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja erityisesti, että:

—

intermodaalisia lastausyksiköitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti,

| — | huolto- tai korjaustyöt suoritetaan tarvittaessa, |
| --- | --- |

—

huolto- tai korjaustyöt suoritetaan tarvittaessa,

| — | tarvittavat määräaikaistarkastukset tehdään. |
| --- | --- |

—

tarvittavat määräaikaistarkastukset tehdään.

Toteutetut toimenpiteet on kirjattava asiakirjoihin, joita omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla.

| 3. | Tarkastuslaitoksen on tehtävä asianmukaiset tarkastukset ja testit tarkistaakseen, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää tämän direktiivin vastaavat vaatimukset. |
| --- | --- |

3.

Tarkastuslaitoksen on tehtävä asianmukaiset tarkastukset ja testit tarkistaakseen, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää tämän direktiivin vastaavat vaatimukset.

| 3.1. | Kaikki intermodaaliset lastausyksiköt on tarkastettava erikseen ja eurooppalaisissa eritelmissä kuvatut asianmukaiset testit on suoritettava sen tarkistamiseksi, että lastausyksiköt täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. |
| --- | --- |

3.1.

Kaikki intermodaaliset lastausyksiköt on tarkastettava erikseen ja eurooppalaisissa eritelmissä kuvatut asianmukaiset testit on suoritettava sen tarkistamiseksi, että lastausyksiköt täyttävät tämän direktiivin vaatimukset.

| 3.2. | Ilmoitetun laitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä tunnusnumeronsa jokaiseen tuotteeseen, jolle tehdään määräaikaistarkastus, välittömästi tarkastuspäivän jälkeen ja laadittava kirjallinen määräaikaistarkastustodistus. Tämä todistus voi koskea yksittäisten lastausyksiköiden sarjaa. |
| --- | --- |

3.2.

Ilmoitetun laitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä tunnusnumeronsa jokaiseen tuotteeseen, jolle tehdään määräaikaistarkastus, välittömästi tarkastuspäivän jälkeen ja laadittava kirjallinen määräaikaistarkastustodistus. Tämä todistus voi koskea yksittäisten lastausyksiköiden sarjaa.

| 3.3. | Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on säilytettävä 3.2 kohdassa tarkoitettua määräaikaistarkastustodistusta sekä 2 kohdassa tarkoitettuja todistuksia vähintään seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka. |
| --- | --- |

3.3.

Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on säilytettävä 3.2 kohdassa tarkoitettua määräaikaistarkastustodistusta sekä 2 kohdassa tarkoitettuja todistuksia vähintään seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka.

Moduuli 2 (määräaikaistarkastus ladunvarmistuksen avulla)

| 1. | Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla omistaja, tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja tai haltija, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää edelleen tämän direktiivin vaatimukset. Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on merkittävä määräaikaistarkastuksen päivämäärä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Määräaikaistarkastuksen päivämäärään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla omistaja, tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja tai haltija, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää edelleen tämän direktiivin vaatimukset. Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on merkittävä määräaikaistarkastuksen päivämäärä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Määräaikaistarkastuksen päivämäärään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero.

| 2. | Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttö- ja huolto-olosuhteet takaavat, että intermodaalinen lastausyksikkö on pysyvästi tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja erityisesti, että:






  — | intermodaalisia lastausyksiköitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

2.

Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttö- ja huolto-olosuhteet takaavat, että intermodaalinen lastausyksikkö on pysyvästi tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja erityisesti, että:

—

intermodaalisia lastausyksiköitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti,

| — | huolto- tai korjaustyöt suoritetaan tarvittaessa, |
| --- | --- |

—

huolto- tai korjaustyöt suoritetaan tarvittaessa,

| — | tarvittavat määräaikaistarkastukset tehdään. |
| --- | --- |

—

tarvittavat määräaikaistarkastukset tehdään.

Toteutetut toimenpiteet on kirjattava asiakirjoihin, joita omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla.

Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on huolehdittava siitä, että toteutettavia määräaikaistarkastuksia varten on käytettävissä pätevä henkilöstö tai tarvittava infrastruktuuri liitteessä III olevan 3-7 kohdan mukaisesti.

Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on sovellettava hyväksyttyä 3 kohdan mukaista laatujärjestelmää lastausyksiköiden määräaikaistarkastuksiin ja testeihin ja oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen.

| 3. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä

Tämän direktiivin liitteessä IV olevassa moduulissa H esitettyjä säännöksiä voidaan soveltaa soveltuvin osin myös määräaikaistarkastuksiin.

LIITE VI

CE-merkintä ja muut tunnukset

1.   CE-merkintä

CE-merkintä muodostuu kirjaimista ”CE” seuraavan kaavion mukaisesti:

Image

2.   Erilliset tunnukset

2.1.   ILY

Tämän direktiivin vaatimusten mukaisiin ILYihin kiinnitetään välittömästi CE-merkinnän alapuolelle UCI-tunnus. Tunnus muodostuu kirjaimista ”UCI” seuraavan kaavion mukaisesti:

Image

2.2.   EILY

Tämän direktiivin vaatimusten mukaisiin EILYihin kiinnitetään välittömästi CE-merkinnän alapuolelle UECI-tunnus. Tunnus muodostuu kirjaimista ”UECI” seuraavan kaavion mukaisesti:

Image

3.   Määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä

Kaikissa yhteisön alueella käytetyissä ILYissä on oltava seuraavat merkinnät:

| — | valmistusajankohta; tämä merkintä koostuu kirjaimista ”DF”, joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden, |
| --- | --- |

—

valmistusajankohta; tämä merkintä koostuu kirjaimista ”DF”, joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden,

| — | edellisen tarkastuksen ajankohta; tämä merkintä koostuu tunnuksesta ”D1”, joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden, |
| --- | --- |

—

edellisen tarkastuksen ajankohta; tämä merkintä koostuu tunnuksesta ”D1”, joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden,

| — | seuraavan tarkastuksen määräaika; tämä merkintä koostuu tunnuksesta ”D2”, joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden. |
| --- | --- |

—

seuraavan tarkastuksen määräaika; tämä merkintä koostuu tunnuksesta ”D2”, joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden.

Kyseinen tunnus on seuraavan kaavion mukainen:

Image

4.   Yhteiset säännökset

Jos CE-merkkiä tai tunnuksia pienennetään tai suurennetaan, on noudatettava edellä esitettyjen kaaviokuvien mittasuhteita.

CE-merkin ja tunnusten eri osien pystymittojen on oltava suunnilleen samat, vähintään 5 cm.

Käytettäviä numeroita voidaan kuitenkin vapaasti mukauttaa, kunhan ne ovat samankorkuisia arabialaisia numeroita kuin muut tunnuksen osat.

LIITE VII

Vaatimustenmukaisuusvakuutus

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava seuraavat tiedot:

| — | valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- |

—

valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite,

| — | kuvaus kyseisestä intermodaalisesta lastausyksiköstä (tai sarjasta), |
| --- | --- |

—

kuvaus kyseisestä intermodaalisesta lastausyksiköstä (tai sarjasta),

| — | vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jota on sovellettu, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jota on sovellettu,

| — | tarvittaessa tarkastuksen suorittaneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa tarkastuksen suorittaneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite,

| — | tarvittaessa viittaus EY-tyyppitarkastustodistukseen, EY-suunnitelmatarkastus todistukseen tai EY-vaatimustenmukaisuustodistukseen, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa viittaus EY-tyyppitarkastustodistukseen, EY-suunnitelmatarkastus todistukseen tai EY-vaatimustenmukaisuustodistukseen,

| — | tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, joka valvoo valmistajan laatujärjestelmää, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, joka valvoo valmistajan laatujärjestelmää,

| — | tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin, joita on sovellettu, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin, joita on sovellettu,

| — | tarvittaessa muut tekniset eritelmät, joita on käytetty, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa muut tekniset eritelmät, joita on käytetty,

| — | tarvittaessa viittaukset muihin yhteisön direktiiveihin, joita on sovellettu, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa viittaukset muihin yhteisön direktiiveihin, joita on sovellettu,

| — | sen henkilön yksilöinti, jolla on valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan allekirjoitusvaltuus. |
| --- | --- |

—

sen henkilön yksilöinti, jolla on valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan allekirjoitusvaltuus.

P5_TA(2004)0094

Öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin (14389/2003 - KOM(2003) 534 - C5-0002/2004 - 2003/0209(AVC))

(Hyväksyntämenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2003) 534) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2003) 534) (1),

| — | ottaa huomioon öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 2003 pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 2003 pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 61 ja 67 artiklan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C5-0002/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 61 ja 67 artiklan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C5-0002/2004),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 artiklan ja 97 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 artiklan ja 97 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan suosituksen sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0042/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan suosituksen sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0042/2004),

| 1. | antaa puoltavan lausunnon jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin; |
| --- | --- |

1.

antaa puoltavan lausunnon jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tai ratifioimaan yhteisön etujen mukaisesti öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen kansainvälisen korvausrahaston perustamisesta vuonna 1992 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvä vuoden 2003 pöytäkirja tai liittymään siihen, sekä Itävallan ja Luxemburgin valtuuttamisesta liittymään yhteisön etujen mukaisesti viiteasiakirjoihin;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita allekirjoittamaan tai ratifioimaan pöytäkirjan mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan 30 päivään kesäkuuta 2004 mennessä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita allekirjoittamaan tai ratifioimaan pöytäkirjan mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan 30 päivään kesäkuuta 2004 mennessä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

P5_TA(2004)0095

Terästeollisuuden kriisi

Euroopan parlamentin päätöslauselma terästeollisuuden kriisistä (AST/Thyssen Krupp)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti siihen sisältyvät sosiaalisia oikeuksia koskevat määräykset sekä EY:n perustamissopimuksen määräykset ja varsinkin sen 136 artiklan, jonka mukaan jäsenvaltioiden tavoitteena on työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen, riittävä sosiaalinen suojelu sekä työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, jotta voidaan saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso ja torjua syrjäytymistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti siihen sisältyvät sosiaalisia oikeuksia koskevat määräykset sekä EY:n perustamissopimuksen määräykset ja varsinkin sen 136 artiklan, jonka mukaan jäsenvaltioiden tavoitteena on työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen, riittävä sosiaalinen suojelu sekä työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, jotta voidaan saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso ja torjua syrjäytymistä,

| — | ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY (1), jossa säädetään työntekijöiden edustajille tiedottamista ja ilmoittamista sekä heidän kuulemistaan koskevista sellaisista täsmällisistä menettelyistä työntekijöiden joukkovähentämisen yhteydessä, joilla pyritään välttämään irtisanomiset ja vähentämään niiden määrää, ja säädetään sosiaalisista tukitoimista irtisanotuiksi tulleiden työntekijöiden uudelleenkouluttamiseksi ja työllistämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY (1), jossa säädetään työntekijöiden edustajille tiedottamista ja ilmoittamista sekä heidän kuulemistaan koskevista sellaisista täsmällisistä menettelyistä työntekijöiden joukkovähentämisen yhteydessä, joilla pyritään välttämään irtisanomiset ja vähentämään niiden määrää, ja säädetään sosiaalisista tukitoimista irtisanotuiksi tulleiden työntekijöiden uudelleenkouluttamiseksi ja työllistämiseksi,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/14/EY työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/14/EY työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä (2),

| — | ottaa huomioon, että EU:n terästeollisuus on kärsinyt Yhdysvaltojen päätöksestä soveltaa pääasiassa EU:sta tuotavaan teräkseen ylimääräisiä tuontitulleja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU:n terästeollisuus on kärsinyt Yhdysvaltojen päätöksestä soveltaa pääasiassa EU:sta tuotavaan teräkseen ylimääräisiä tuontitulleja,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa terästeollisuudesta sekä teollisuuden uudelleenjärjestelyistä ja sulautumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa terästeollisuudesta sekä teollisuuden uudelleenjärjestelyistä ja sulautumista,

| — | ottaa huomioon jatkuvat työpaikkojen menetykset terästeollisuuden alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jatkuvat työpaikkojen menetykset terästeollisuuden alalla,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että koska talouskehitys EU:ssa oli heikko vuonna 2003, on yhä tärkeämpää toteuttaa Lissabonin toimintaohjelma, ja että laajentumisen haasteet sekä kansainvälisen taloudellisen tilanteen epävarmuustekijät pahentavat tilannetta, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että koska talouskehitys EU:ssa oli heikko vuonna 2003, on yhä tärkeämpää toteuttaa Lissabonin toimintaohjelma, ja että laajentumisen haasteet sekä kansainvälisen taloudellisen tilanteen epävarmuustekijät pahentavat tilannetta,

| B. | ilmaisee huolensa sellaisesta korkeatasoisesta teknisestä tuotannosta luopumisesta, jota viime vuosina pidettiin teknisen tietämyksen mallina ja joka siis olisi turvattava, |
| --- | --- |

B.

ilmaisee huolensa sellaisesta korkeatasoisesta teknisestä tuotannosta luopumisesta, jota viime vuosina pidettiin teknisen tietämyksen mallina ja joka siis olisi turvattava,

| C. | katsoo, että on koko EU:n etujen mukaista suojella ja säilyttää sellainen teollinen toiminta, joka työllistää suuren osan laajentuneen unionin työväestöstä, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on koko EU:n etujen mukaista suojella ja säilyttää sellainen teollinen toiminta, joka työllistää suuren osan laajentuneen unionin työväestöstä,

| D. | pitää toivottavana, että harkitaan keskipitkän ja pitkän aikavälin aloitteita, jotka EU aikoo esittää luodakseen suotuisat edellytykset Euroopan teollisuuden etujen turvaamiselle vapailla markkinoilla, |
| --- | --- |

D.

pitää toivottavana, että harkitaan keskipitkän ja pitkän aikavälin aloitteita, jotka EU aikoo esittää luodakseen suotuisat edellytykset Euroopan teollisuuden etujen turvaamiselle vapailla markkinoilla,

| E. | ottaa huomioon, että AST Thyssen Krupp -yritystä on rahoitettu merkittävästi julkisin varoin, mukaan lukien rakennerahastojen tavoitteesta 2 ja Euroopan sosiaalirahastosta peräisin oleva rahoitus paikallisten järjestelmien, infrastruktuurien ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että AST Thyssen Krupp -yritystä on rahoitettu merkittävästi julkisin varoin, mukaan lukien rakennerahastojen tavoitteesta 2 ja Euroopan sosiaalirahastosta peräisin oleva rahoitus paikallisten järjestelmien, infrastruktuurien ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi,

| F. | ottaa huomioon asianomaisten työntekijöiden ja heitä edustavien ammattijärjestöjen sekä paikallisen väestön ja paikallisviranomaisten edustajien aktiivisen toiminnan, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon asianomaisten työntekijöiden ja heitä edustavien ammattijärjestöjen sekä paikallisen väestön ja paikallisviranomaisten edustajien aktiivisen toiminnan,

| 1. | panee tyytyväisenä merkille työmarkkinaosapuolien ja eri institutionaalisten tahojen aloitteista saadut ensimmäiset tulokset, jotka ovat johtaneet tosiasiallisten neuvottelumahdollisuuksien aukenemiseen yrityksen tulevaisuudesta; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille työmarkkinaosapuolien ja eri institutionaalisten tahojen aloitteista saadut ensimmäiset tulokset, jotka ovat johtaneet tosiasiallisten neuvottelumahdollisuuksien aukenemiseen yrityksen tulevaisuudesta;

| 2. | ilmaisee myötätuntonsa asianomaisille työntekijöille ja heidän perheilleen; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee myötätuntonsa asianomaisille työntekijöille ja heidän perheilleen;

| 3. | katsoo, että on välttämätöntä taata sellaisen elinvoimaisen ja uudenaikaisen terästeollisuuden säilyminen Euroopan unionissa, joka on kestävän kehityksen turvaamiseen ja työpaikkojen luomiseen liittyvien vaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että on välttämätöntä taata sellaisen elinvoimaisen ja uudenaikaisen terästeollisuuden säilyminen Euroopan unionissa, joka on kestävän kehityksen turvaamiseen ja työpaikkojen luomiseen liittyvien vaatimusten mukainen;

| 4. | kehottaa komissiota toimimaan päättäväisesti WTO:ssa ja OECD:ssä sen takaamiseksi, että maailman teräsmarkkinoilla on tasavertaiset toimintaedellytykset; pitää myönteisinä komission jäsenen Pascal Lamyn ponnisteluja Yhdysvaltojen kanssa käynnissä olevassa teräskiistassa ja ilmaisee huolensa Italian ja Euroopan terästuotannon markkinaosuuksien menetyksestä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota toimimaan päättäväisesti WTO:ssa ja OECD:ssä sen takaamiseksi, että maailman teräsmarkkinoilla on tasavertaiset toimintaedellytykset; pitää myönteisinä komission jäsenen Pascal Lamyn ponnisteluja Yhdysvaltojen kanssa käynnissä olevassa teräskiistassa ja ilmaisee huolensa Italian ja Euroopan terästuotannon markkinaosuuksien menetyksestä;

| 5. | muistuttaa komissiota siitä, että Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lakkauttamisen jälkeen sen toimivaltaan kuuluu käsitellä Euroopan terästeollisuuden kehityksen taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa komissiota siitä, että Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lakkauttamisen jälkeen sen toimivaltaan kuuluu käsitellä Euroopan terästeollisuuden kehityksen taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan määrätietoisemman strategian teollisuuslaitosten uudelleenjärjestelyjen ja niiden sosiaalisten vaikutusten varalta; katsoo, että kaikkien julkisista varoista, rakennerahastot mukaan lukien, myönnettävien tukien pitäisi olla sellaisiin sopimuksiin sidottuja, jotka koskevat työllisyyttä, alueellista kehitystä sekä tuotannon uudenaikaistamiseen tähtääviä investointeja; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan määrätietoisemman strategian teollisuuslaitosten uudelleenjärjestelyjen ja niiden sosiaalisten vaikutusten varalta; katsoo, että kaikkien julkisista varoista, rakennerahastot mukaan lukien, myönnettävien tukien pitäisi olla sellaisiin sopimuksiin sidottuja, jotka koskevat työllisyyttä, alueellista kehitystä sekä tuotannon uudenaikaistamiseen tähtääviä investointeja;

| 7. | pyytää turvaamaan konkreettisesti työntekijöiden ja eurooppalaisten yritysten edut ja katsoo, että niillä on oltava mahdollisuus toimia kansainvälisillä markkinoilla eivätkä ne saa joutua minkäänlaisen polkumyynnin kohteeksi; pyytää lisäksi kunnioittamaan tosiasiallisesti sosiaalista vuoropuhelua ja asianmukaisia teollisia suhteita koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamista; |
| --- | --- |

7.

pyytää turvaamaan konkreettisesti työntekijöiden ja eurooppalaisten yritysten edut ja katsoo, että niillä on oltava mahdollisuus toimia kansainvälisillä markkinoilla eivätkä ne saa joutua minkäänlaisen polkumyynnin kohteeksi; pyytää lisäksi kunnioittamaan tosiasiallisesti sosiaalista vuoropuhelua ja asianmukaisia teollisia suhteita koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamista;

| 8. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia esittämään rahoitusnäkymät yhteisön varojen käytöstä tulevina vuosina sekä selvityksen painopisteistä, jotka on asetettava kehitys- ja työllisyystavoitteiden yhteensovittamiseksi; |
| --- | --- |

8.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia esittämään rahoitusnäkymät yhteisön varojen käytöstä tulevina vuosina sekä selvityksen painopisteistä, jotka on asetettava kehitys- ja työllisyystavoitteiden yhteensovittamiseksi;

| 9. | pyytää komissiota erityisesti täsmentämään taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan kolmannen kertomuksen esittelyn yhteydessä 18. helmikuuta 2004 aikeensa eurooppalaisen teollisuuden, erityisesti terästeollisuuden, kasvun suhteen uuden koheesiopolitiikan yhteydessä, jota aletaan toteuttaa 1. tammikuuta 2007 alkaen; |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota erityisesti täsmentämään taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan kolmannen kertomuksen esittelyn yhteydessä 18. helmikuuta 2004 aikeensa eurooppalaisen teollisuuden, erityisesti terästeollisuuden, kasvun suhteen uuden koheesiopolitiikan yhteydessä, jota aletaan toteuttaa 1. tammikuuta 2007 alkaen;

| 10. | katsoo, että Euroopan on luotava suotuisat edellytykset teollisille intresseilleen erityisesti kehittyneen ja korkean teknologian aloilla; korostaa, että investointeja tutkimukseen ja kehitykseen sekä EU:n varojen sitomista kuudennen puiteohjelman kautta voidaan käyttää sellaisten uusien materiaalien, mallien ja prosessien kehittämiseen, joilla voidaan muokata uudelleen perinteisiä teollisuudenaloja; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että Euroopan on luotava suotuisat edellytykset teollisille intresseilleen erityisesti kehittyneen ja korkean teknologian aloilla; korostaa, että investointeja tutkimukseen ja kehitykseen sekä EU:n varojen sitomista kuudennen puiteohjelman kautta voidaan käyttää sellaisten uusien materiaalien, mallien ja prosessien kehittämiseen, joilla voidaan muokata uudelleen perinteisiä teollisuudenaloja;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, WTO:lle, OECD:lle sekä työmarkkinaosapuolille. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, WTO:lle, OECD:lle sekä työmarkkinaosapuolille.

---

(1)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16.

(2)  EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29.

P5_TA(2004)0096

Omistajaohjaus ja rahoituspalvelujen valvonta (Parmalat-tapaus)

Euroopan parlamentin päätöslauselma omistajaohjauksesta ja rahoituspalvelujen valvonnasta - Parmalat-tapaus

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission toukokuussa 2003 antamaan tiedonantoon sisältyvät toimintasuunnitelmat tilintarkastuksen ja omistajaohjauksen parantamiseksi Euroopassa ja Jaap Winterin mietinnössä annetut suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission toukokuussa 2003 antamaan tiedonantoon sisältyvät toimintasuunnitelmat tilintarkastuksen ja omistajaohjauksen parantamiseksi Euroopassa ja Jaap Winterin mietinnössä annetut suositukset,

| — | ottaa huomioon komission jäsenen Frits Bolkensteinin selonteon 20. tammikuuta 2004 edellisen kerran kokoontuneelle talous- ja raha-asioiden neuvostolle Parmalat-tapauksen mahdollisista vaikutuksista Euroopan unionin toimiin ja erityisesti ilmoituksen, että komissio esittää tämän vuoden maaliskuussa ehdotuksen 10. huhtikuuta 1984 annetun kahdeksannen yritysoikeutta koskevan direktiivin 84/253/ETY (1) uudistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission jäsenen Frits Bolkensteinin selonteon 20. tammikuuta 2004 edellisen kerran kokoontuneelle talous- ja raha-asioiden neuvostolle Parmalat-tapauksen mahdollisista vaikutuksista Euroopan unionin toimiin ja erityisesti ilmoituksen, että komissio esittää tämän vuoden maaliskuussa ehdotuksen 10. huhtikuuta 1984 annetun kahdeksannen yritysoikeutta koskevan direktiivin 84/253/ETY (1) uudistamiseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että parlamentissa laaditaan parhaillaan mietintöä komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtiöoikeuden uudistamisesta ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantamisesta Euroopan unionissa - etenemissuunnitelma omistajaohjausta koskevasta toimintasuunnitelmasta (KOM(2003) 284), |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että parlamentissa laaditaan parhaillaan mietintöä komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtiöoikeuden uudistamisesta ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantamisesta Euroopan unionissa - etenemissuunnitelma omistajaohjausta koskevasta toimintasuunnitelmasta (KOM(2003) 284),

| B. | on erittäin huolissaan laajenevaa Parmalat-tapausta ympäröivistä tapahtumista, |
| --- | --- |

B.

on erittäin huolissaan laajenevaa Parmalat-tapausta ympäröivistä tapahtumista,

| C. | on huolissaan työntekijöille, sijoittajille ja pankeille aiheutuvista seurauksista sekä vaikutuksesta rahoitusjärjestelmän toimivuutta kohtaan tunnetun luottamuksen kannalta, |
| --- | --- |

C.

on huolissaan työntekijöille, sijoittajille ja pankeille aiheutuvista seurauksista sekä vaikutuksesta rahoitusjärjestelmän toimivuutta kohtaan tunnetun luottamuksen kannalta,

| D. | ottaa huomioon, että Parmalat on merkittävä tekijä Euroopan elintarvikealalla, sillä se toimii yli 30 maassa ja työllisti kymmeniä tuhansia ihmisiä eri puolilla maailmaa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Parmalat on merkittävä tekijä Euroopan elintarvikealalla, sillä se toimii yli 30 maassa ja työllisti kymmeniä tuhansia ihmisiä eri puolilla maailmaa,

| E. | ottaa huomioon, että Parmalatin bruttovelkojen arvioidaan kohoavan 14 miljardiin euroon, ja tähän sisältyy useita yksityissijoituksia, jotka eivät näy taseessa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Parmalatin bruttovelkojen arvioidaan kohoavan 14 miljardiin euroon, ja tähän sisältyy useita yksityissijoituksia, jotka eivät näy taseessa,

| F. | katsoo, että Parmalat-tapaus on osoitus avoimuuden puutteesta sekä pankkien, tilintarkastusyhtiöiden ja yhtiöiden välisestä eturistiriidasta, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Parmalat-tapaus on osoitus avoimuuden puutteesta sekä pankkien, tilintarkastusyhtiöiden ja yhtiöiden välisestä eturistiriidasta,

| G. | ottaa huomioon, että tutkimuksia hankaloittaa se ikävä tosiseikka, ettei Parmalatin päätoimipaikassa ollut asiakirjoja ja että tietokoneet ja tiedostot tuhottiin tahallisesti ennen tutkijoiden saapumista, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tutkimuksia hankaloittaa se ikävä tosiseikka, ettei Parmalatin päätoimipaikassa ollut asiakirjoja ja että tietokoneet ja tiedostot tuhottiin tahallisesti ennen tutkijoiden saapumista,

| H. | katsoo äskettäisten yhtiöskandaalien osoittavan, että omistajaohjausta on parannettava ja että Euroopan puolustautumista yhtiöiden vääriltä menettelyiltä on tehostettava, |
| --- | --- |

H.

katsoo äskettäisten yhtiöskandaalien osoittavan, että omistajaohjausta on parannettava ja että Euroopan puolustautumista yhtiöiden vääriltä menettelyiltä on tehostettava,

| I. | katsoo, että kaikilla Euroopan unionissa tehtävillä yhtiöoikeuden uudistuksilla, joilla pyritään lisäämään yritysten tehokkuutta ja kilpailukykyä, on samanaikaisesti pyrittävä lähentämään rahoitusmarkkinoiden yhdentymiseen liittyviä sääntöjä; katsoo, että rahoitusmarkkinoiden ennennäkemätön epävakaisuus osoittaa ilmiselvästi, että kaikki rahoitusmarkkinoiden toimijat joutuvat kohtaamaan yhä suurempia riskejä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kaikilla Euroopan unionissa tehtävillä yhtiöoikeuden uudistuksilla, joilla pyritään lisäämään yritysten tehokkuutta ja kilpailukykyä, on samanaikaisesti pyrittävä lähentämään rahoitusmarkkinoiden yhdentymiseen liittyviä sääntöjä; katsoo, että rahoitusmarkkinoiden ennennäkemätön epävakaisuus osoittaa ilmiselvästi, että kaikki rahoitusmarkkinoiden toimijat joutuvat kohtaamaan yhä suurempia riskejä,

| J. | ottaa huomioon, että Parmalat-tapaus on osoittanut:






  — | että ylikansallisia yrityskauppoja, konserneja ja yhteenliittymiä koskeva yhteistyö kansallisten valvontaviranomaisten välillä on tärkeää |
| --- | --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Parmalat-tapaus on osoittanut:

—

että ylikansallisia yrityskauppoja, konserneja ja yhteenliittymiä koskeva yhteistyö kansallisten valvontaviranomaisten välillä on tärkeää

| — | että avoimuus ja julkisuus ovat tärkeitä tekijöitä, jotta voidaan välttää tiedon epäsymmetria rahoitusmarkkinoilla, mutta että sopivat ja suhteelliset sitovat säännöt ovat myös tarpeen, jotta voidaan taata liiketoiminnan moitteettomuus ja tehokas omistajaohjausjärjestelmä, |
| --- | --- |

—

että avoimuus ja julkisuus ovat tärkeitä tekijöitä, jotta voidaan välttää tiedon epäsymmetria rahoitusmarkkinoilla, mutta että sopivat ja suhteelliset sitovat säännöt ovat myös tarpeen, jotta voidaan taata liiketoiminnan moitteettomuus ja tehokas omistajaohjausjärjestelmä,

| K. | ottaa huomioon, että moitteettomat yritysoikeutta ja omistajaohjausta koskevat käytännöt sekä rahoituksen valvonta ovat välttämättömiä tehokkaan ja kilpailukykyisen eurooppalaisen liiketoiminnan ja tehokkaan sijoittajien suojan kannalta, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että moitteettomat yritysoikeutta ja omistajaohjausta koskevat käytännöt sekä rahoituksen valvonta ovat välttämättömiä tehokkaan ja kilpailukykyisen eurooppalaisen liiketoiminnan ja tehokkaan sijoittajien suojan kannalta,

| L. | ottaa huomioon, että taannoiset rahoitusskandaalit Euroopassa ja Yhdysvalloissa korostavat tilintarkastusyritysten ratkaisevaa asemaa tasokkaiden tarkastusten täytäntöönpanon varmistamisessa, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että taannoiset rahoitusskandaalit Euroopassa ja Yhdysvalloissa korostavat tilintarkastusyritysten ratkaisevaa asemaa tasokkaiden tarkastusten täytäntöönpanon varmistamisessa,

| 1. | pitää valitettavana julkisten osakeyhtiöiden tekemistä petoksista johtuvien konkurssien suurta määrää sekä niiden sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia; vaatii, että vastuussa olevat henkilöt asetetaan syytteeseen asianmukaisesti; |
| --- | --- |

1.

pitää valitettavana julkisten osakeyhtiöiden tekemistä petoksista johtuvien konkurssien suurta määrää sekä niiden sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia; vaatii, että vastuussa olevat henkilöt asetetaan syytteeseen asianmukaisesti;

| 2. | korostaa, että Parmalat-tapauksen sosiaaliset seuraukset on otettava huomioon; edellyttää, että vakavan sosiaalisen kriisin ehkäisemiseksi asiaan on löydettävä ratkaisu; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että Parmalat-tapauksen sosiaaliset seuraukset on otettava huomioon; edellyttää, että vakavan sosiaalisen kriisin ehkäisemiseksi asiaan on löydettävä ratkaisu;

| 3. | on huolestunut siitä, että missään kirjanpidon tarkastus- ja tutkintaprosessin vaiheessa valvontaa harjoittaneet tahot eivät epäilleet minkäänlaisia petoksia, olivat nämä tahot sitten sääntelyviranomaisia, tilintarkastajia tai luottoluokituslaitoksia; |
| --- | --- |

3.

on huolestunut siitä, että missään kirjanpidon tarkastus- ja tutkintaprosessin vaiheessa valvontaa harjoittaneet tahot eivät epäilleet minkäänlaisia petoksia, olivat nämä tahot sitten sääntelyviranomaisia, tilintarkastajia tai luottoluokituslaitoksia;

| 4. | kehottaa rahoituspalvelualaa ryhdistäytymään ja tehostamaan ponnistelujaan, jotta voidaan taata, että epärehellisten markkinatoimijoiden pieni vähemmistö saatetaan oikeuden eteen, ja jotta voidaan osoittaa alan sitoutuminen eettiseen toimintaan ja kurinalaisuuteen miljoonien ihmisten säästöjen suojelemiseksi sekä sijoittajien sijoituspalvelualaa kohtaan tunteman luottamuksen täydelliseksi palauttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa rahoituspalvelualaa ryhdistäytymään ja tehostamaan ponnistelujaan, jotta voidaan taata, että epärehellisten markkinatoimijoiden pieni vähemmistö saatetaan oikeuden eteen, ja jotta voidaan osoittaa alan sitoutuminen eettiseen toimintaan ja kurinalaisuuteen miljoonien ihmisten säästöjen suojelemiseksi sekä sijoittajien sijoituspalvelualaa kohtaan tunteman luottamuksen täydelliseksi palauttamiseksi;

| 5. | kehottaa kaikkia osallisina olleita rahoituslaitoksia korvaamaan sijoittajille menetykset, joista ne ovat vastuussa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia osallisina olleita rahoituslaitoksia korvaamaan sijoittajille menetykset, joista ne ovat vastuussa;

| 6. | korostaa, että on tärkeää ottaa oppia Parmalat-tapauksesta, mutta kehottaa kaikkia osapuolia reagoimaan suhteellisella ja järkevällä tavalla sen jälkeen kun on objektiivisesti, asianmukaisesti ja täydellisesti arvioitu, mitä on tapahtunut; aikoo tehdä kaiken voitavansa varmistaakseen, että tällainen skandaali ei toistu, mutta varoittaa hätäillyistä tai kiirehdityistä reaktioista; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että on tärkeää ottaa oppia Parmalat-tapauksesta, mutta kehottaa kaikkia osapuolia reagoimaan suhteellisella ja järkevällä tavalla sen jälkeen kun on objektiivisesti, asianmukaisesti ja täydellisesti arvioitu, mitä on tapahtunut; aikoo tehdä kaiken voitavansa varmistaakseen, että tällainen skandaali ei toistu, mutta varoittaa hätäillyistä tai kiirehdityistä reaktioista;

| 7. | muistuttaa sekä neuvostoa että komissiota siitä, että aina on löydettävä tasapaino toisaalta kansallisten viranomaisten, osakkaiden, muiden sijoittajien, sidosryhmien ja suuren yleisön oikeuden saada asiaankuuluvaa ja oikea-aikaista tietoa ja toisaalta eurooppalaisille yrityksille aiheutuvien hallinnollisten taakkojen ja byrokratian välille; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa sekä neuvostoa että komissiota siitä, että aina on löydettävä tasapaino toisaalta kansallisten viranomaisten, osakkaiden, muiden sijoittajien, sidosryhmien ja suuren yleisön oikeuden saada asiaankuuluvaa ja oikea-aikaista tietoa ja toisaalta eurooppalaisille yrityksille aiheutuvien hallinnollisten taakkojen ja byrokratian välille;

| 8. | kehottaa komissiota ryhtymään toimiin, joilla koordinoidaan Euroopan tasolla niiden viranomaisten ja laitosten toimintaa, jotka vastaavat yritysten ja pankkien välisten suhteiden seurannasta ja valvonnasta säästäjien etujen suojelemiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ryhtymään toimiin, joilla koordinoidaan Euroopan tasolla niiden viranomaisten ja laitosten toimintaa, jotka vastaavat yritysten ja pankkien välisten suhteiden seurannasta ja valvonnasta säästäjien etujen suojelemiseksi;

| 9. | kehottaa kansallisia sääntelyviranomaisia tekemään täysimittaista yhteistyötä toistensa kanssa erityisesti tapauksissa, joilla on ylikansallisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kansallisia sääntelyviranomaisia tekemään täysimittaista yhteistyötä toistensa kanssa erityisesti tapauksissa, joilla on ylikansallisia vaikutuksia;

| 10. | katsoo, että yhtenäinen eurooppalainen rahoituspalvelujen valvontaviranomainen muodostaa osan pitkän aikavälin ratkaisusta; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että yhtenäinen eurooppalainen rahoituspalvelujen valvontaviranomainen muodostaa osan pitkän aikavälin ratkaisusta;

| 11. | korostaa, että komission on esitettävä toimintasuunnitelma yritysoikeuden nykyaikaistamiseksi; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että komission on esitettävä toimintasuunnitelma yritysoikeuden nykyaikaistamiseksi;

| 12. | vaatii, että komissio nopeuttaa kahdeksannen direktiivin 84/253/ETY uudistuksen käsittelyä, ja pyytää tässä yhteydessä komissiota valmistelemaan lainsäädäntöä, joka pakottaa yritykset vaihtamaan käyttämäänsä tilintarkastusyritystä tai tileistään vastaavaa tilintarkastuskumppania; |
| --- | --- |

12.

vaatii, että komissio nopeuttaa kahdeksannen direktiivin 84/253/ETY uudistuksen käsittelyä, ja pyytää tässä yhteydessä komissiota valmistelemaan lainsäädäntöä, joka pakottaa yritykset vaihtamaan käyttämäänsä tilintarkastusyritystä tai tileistään vastaavaa tilintarkastuskumppania;

| 13. | hylkää argumentin, jonka mukaan tämä vahingoittaisi jatkuvuutta ja lisäisi tilintarkastusvirheitä; tarkastajien vaihtamisella päin vastoin varmistettaisiin tarkastuksen vertaisarviointi ja korostettaisiin tämän valvonnan tärkeän osatekijän merkitystä; |
| --- | --- |

13.

hylkää argumentin, jonka mukaan tämä vahingoittaisi jatkuvuutta ja lisäisi tilintarkastusvirheitä; tarkastajien vaihtamisella päin vastoin varmistettaisiin tarkastuksen vertaisarviointi ja korostettaisiin tämän valvonnan tärkeän osatekijän merkitystä;

| 14. | kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan mahdollisuutta sisällyttää ehdotukseen muita säännöksiä, kuten se, että samoja tilintarkastajia kielletään tarjoamasta kaikkia tilintarkastukseen liittymättömiä palveluja tarkastamilleen asiakkaille; |
| --- | --- |

14.

kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan mahdollisuutta sisällyttää ehdotukseen muita säännöksiä, kuten se, että samoja tilintarkastajia kielletään tarjoamasta kaikkia tilintarkastukseen liittymättömiä palveluja tarkastamilleen asiakkaille;

| 15. | korostaa, että omistajaohjaukseen on sisällytettävä lakisääteistä tilintarkastusta koskevia määräyksiä, jotta tilintarkastusryhmän vastuuta ja tilintarkastajien riippumattomuutta yritysjohdosta voidaan vahvistaa ja jotta tilintarkastajien julkista valvontaa voidaan tiukentaa ja yhdenmukaistaa (valvonnan soveltamisalan ja valvontavaltuuksien, valvontalautakuntien kokoonpanon ja valvonnan avoimuuden käsittelemiseksi); |
| --- | --- |

15.

korostaa, että omistajaohjaukseen on sisällytettävä lakisääteistä tilintarkastusta koskevia määräyksiä, jotta tilintarkastusryhmän vastuuta ja tilintarkastajien riippumattomuutta yritysjohdosta voidaan vahvistaa ja jotta tilintarkastajien julkista valvontaa voidaan tiukentaa ja yhdenmukaistaa (valvonnan soveltamisalan ja valvontavaltuuksien, valvontalautakuntien kokoonpanon ja valvonnan avoimuuden käsittelemiseksi);

| 16. | katsoo, että yritysten kirjanpidon valvonnan parantaminen edellyttää lähestymistapaa, jossa hallintoneuvostoon kuuluu riippumattomia johtajia; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että yritysten kirjanpidon valvonnan parantaminen edellyttää lähestymistapaa, jossa hallintoneuvostoon kuuluu riippumattomia johtajia;

| 17. | korostaa, että työntekijöiden edustajien läsnäolo hallintoneuvostossa tai valvonnasta vastaavassa neuvostossa mahdollistaa ainakin työntekijöiden etujen suojaamisen yhtiön tulevaisuuteen välittömästi vaikuttavia päätöksiä tehtäessä; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että työntekijöiden edustajien läsnäolo hallintoneuvostossa tai valvonnasta vastaavassa neuvostossa mahdollistaa ainakin työntekijöiden etujen suojaamisen yhtiön tulevaisuuteen välittömästi vaikuttavia päätöksiä tehtäessä;

| 18. | tukee komission ehdotusta, jolla vahvistetaan yritysten hallitusten jäsenten kollektiivista vastuuta taloudellisista ja keskeisimmistä ei-taloudellisista tiedotteista, sekä aikomusta esittää keskipitkällä aikavälillä uusi ehdotus, jolla parannetaan hallitusten jäsenten henkilökohtaista vastuuta ja velvoitetaan julkaisemaan ryhmittymän rakennetta ja sisäisiä suhteita koskevat tiedot, mutta kehottaa nopeuttamaan työtä, jotta se voidaan hyväksyä ennen aikarajaksi asetettua vuotta 2005; |
| --- | --- |

18.

tukee komission ehdotusta, jolla vahvistetaan yritysten hallitusten jäsenten kollektiivista vastuuta taloudellisista ja keskeisimmistä ei-taloudellisista tiedotteista, sekä aikomusta esittää keskipitkällä aikavälillä uusi ehdotus, jolla parannetaan hallitusten jäsenten henkilökohtaista vastuuta ja velvoitetaan julkaisemaan ryhmittymän rakennetta ja sisäisiä suhteita koskevat tiedot, mutta kehottaa nopeuttamaan työtä, jotta se voidaan hyväksyä ennen aikarajaksi asetettua vuotta 2005;

| 19. | katsoo, että markkinoiden väärinkäytöstä annettu direktiivi 2003/6/EY (2) ja julkistettavia esitteitä koskeva direktiivi 2003/71/EY (3) sekä tulossa olevat avoimuutta koskeva direktiivi ja sijoituspalveludirektiivi voivat merkittävästi vähentää Parmalat-tapauksessa todettujen taloudellisten väärinkäytösten toistumisen vaaraa, jos ne hyväksytään ajoissa ja pannaan asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että markkinoiden väärinkäytöstä annettu direktiivi 2003/6/EY (2) ja julkistettavia esitteitä koskeva direktiivi 2003/71/EY (3) sekä tulossa olevat avoimuutta koskeva direktiivi ja sijoituspalveludirektiivi voivat merkittävästi vähentää Parmalat-tapauksessa todettujen taloudellisten väärinkäytösten toistumisen vaaraa, jos ne hyväksytään ajoissa ja pannaan asianmukaisesti täytäntöön;

| 20. | muistuttaa neuvostoa ja komissiota siitä, että avoimuutta koskevasta direktiivistä käytävillä keskusteluilla on saatava aikaan todellisia etuja sijoittajille ja suurelle yleisölle asiakirjojen julkisuutta koskevien velvoitteiden osalta, kuten laadukkaan tiedon tarjoaminen oikeaan aikaan lakisääteisen neljännesvuosittaisen raportoinnin asemasta, sillä viimeksi mainittu ei selvästikään estä rahoitusskandaaleja, kuten käsiteltävänä oleva Parmalat-tapaus ja Enron-tapaus osoittavat; katsoo, että avoimuus ei merkitse pelkästään rahoitustietojen säännöllistä julkistamista, vaan siihen voisi kuulua myös esim. sosiaalisia, ympäristöllisiä ja eettisiä näkökohtia koskevien tietojen julkistaminen; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa neuvostoa ja komissiota siitä, että avoimuutta koskevasta direktiivistä käytävillä keskusteluilla on saatava aikaan todellisia etuja sijoittajille ja suurelle yleisölle asiakirjojen julkisuutta koskevien velvoitteiden osalta, kuten laadukkaan tiedon tarjoaminen oikeaan aikaan lakisääteisen neljännesvuosittaisen raportoinnin asemasta, sillä viimeksi mainittu ei selvästikään estä rahoitusskandaaleja, kuten käsiteltävänä oleva Parmalat-tapaus ja Enron-tapaus osoittavat; katsoo, että avoimuus ei merkitse pelkästään rahoitustietojen säännöllistä julkistamista, vaan siihen voisi kuulua myös esim. sosiaalisia, ympäristöllisiä ja eettisiä näkökohtia koskevien tietojen julkistaminen;

| 21. | korostaa, että rahoitusvälineiden osalta on tärkeää taata kauppoja edeltävän ja niiden jälkeisen avoimuuden ihanteellinen taso sijoittajien kannalta; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että rahoitusvälineiden osalta on tärkeää taata kauppoja edeltävän ja niiden jälkeisen avoimuuden ihanteellinen taso sijoittajien kannalta;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, olisiko suotavaa tarkistaa OECD:n sääntöjä ja periaatteita omistajaohjauksen ja pääoman liikkeiden vapauttamisen alalla, jotta sijoittajien suojaa voidaan parantaa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, olisiko suotavaa tarkistaa OECD:n sääntöjä ja periaatteita omistajaohjauksen ja pääoman liikkeiden vapauttamisen alalla, jotta sijoittajien suojaa voidaan parantaa;

| 23. | pyytää komissiota tekemään mahdollisimman nopeasti päätöksen siitä, ovatko Italian hallituksen Parmalat-tapauksesta johtuvan Italian meijerialan kriisin selvittämiseksi hyväksymät toimet EY:n lainsäädännön mukaisia; |
| --- | --- |

23.

pyytää komissiota tekemään mahdollisimman nopeasti päätöksen siitä, ovatko Italian hallituksen Parmalat-tapauksesta johtuvan Italian meijerialan kriisin selvittämiseksi hyväksymät toimet EY:n lainsäädännön mukaisia;

| 24. | pyytää nopeuttamaan kaikilla kansainvälisillä foorumeilla (G8-maiden rahoitusjärjestelmien vakautta käsittelevä foorumi, OECD, rahanpesunvastainen toimintaryhmä FATF jne.) neuvotteluja, joilla pyritään luomaan valvonnan ulkopuolella olevia off shore -yhtiöitä ja muita veroparatiiseja koskevat sitovat valvontakehykset; |
| --- | --- |

24.

pyytää nopeuttamaan kaikilla kansainvälisillä foorumeilla (G8-maiden rahoitusjärjestelmien vakautta käsittelevä foorumi, OECD, rahanpesunvastainen toimintaryhmä FATF jne.) neuvotteluja, joilla pyritään luomaan valvonnan ulkopuolella olevia off shore -yhtiöitä ja muita veroparatiiseja koskevat sitovat valvontakehykset;

| 25. | kannustaa komissiota esittämään pikaisesti kolmannen ehdotuksen rahanpesun torjumista koskevaksi direktiiviksi; |
| --- | --- |

25.

kannustaa komissiota esittämään pikaisesti kolmannen ehdotuksen rahanpesun torjumista koskevaksi direktiiviksi;

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäseneksi liittyvien valtioiden hallituksille, jäsenvaltioiden ja liittyvien valtioiden sekä Euroopan talousalueen sääntely- ja valvontaviranomaisille, Amerikan Yhdysvaltojen hallitukselle, kansainväliselle tilinpäätösstandardilautakunnalle (IASB) sekä kansainväliselle arvopaperimarkkinavalvojien yhteistyöjärjestölle (IOSCO). |
| --- | --- |

26.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäseneksi liittyvien valtioiden hallituksille, jäsenvaltioiden ja liittyvien valtioiden sekä Euroopan talousalueen sääntely- ja valvontaviranomaisille, Amerikan Yhdysvaltojen hallitukselle, kansainväliselle tilinpäätösstandardilautakunnalle (IASB) sekä kansainväliselle arvopaperimarkkinavalvojien yhteistyöjärjestölle (IOSCO).

---

(1)  EYVL L 126, 12.5.1984, s. 20.

(2)  EUVL L 96, 12.4.2003, s. 16.

(3)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.

P5_TA(2004)0097

Siviiliprosessioikeuden lähentäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma siviiliprosessioikeuden lähentämisnäkymistä Euroopan unionissa (KOM(2002) 654 + KOM(2002) 746 - C5-0201/2003 - 2003/2087(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vihreän kirjan sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyn vuoden 1980 Rooman yleissopimuksen muuntamisesta yhteisön säädökseksi ja uudistamisesta (KOM(2002) 654), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vihreän kirjan sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyn vuoden 1980 Rooman yleissopimuksen muuntamisesta yhteisön säädökseksi ja uudistamisesta (KOM(2002) 654),

| — | ottaa huomioon vihreän kirjan eurooppalaisesta maksusuoritusmääräyksestä ja toimenpiteistä vähäisiä vaateita koskevien oikeudenkäyntien yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi (KOM(2002) 746), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vihreän kirjan eurooppalaisesta maksusuoritusmääräyksestä ja toimenpiteistä vähäisiä vaateita koskevien oikeudenkäyntien yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi (KOM(2002) 746),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c alakohdan ja 65 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c alakohdan ja 65 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksymän tekstin Neuvoston ja komission toimintasuunnitelma parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta (1) ja erityisesti sen 39 ja 40 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksymän tekstin Neuvoston ja komission toimintasuunnitelma parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta (1) ja erityisesti sen 39 ja 40 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tampereen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 16. lokakuuta 1999 esittämät päätelmät ja erityisesti niiden 38 ja 39 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tampereen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 16. lokakuuta 1999 esittämät päätelmät ja erityisesti niiden 38 ja 39 kohdan,

| — | ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 743/2002 yhteisön yleisistä toimintapuitteista oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi yksityisoikeuden alalla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 743/2002 yhteisön yleisistä toimintapuitteista oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi yksityisoikeuden alalla (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0041/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0041/2004),

| A. | katsoo, että sisämarkkinoilla käytävän kaupan ja liikkumisen lisääntyminen kasvattaa rajat ylittävien riita-asioiden määrää, mikä muodostaa Euroopan kansalaisille ja pk-yrityksille vakavan esteen tavaroiden, ihmisten ja pääomien vapaalle liikkuvuudelle tällaisten asioiden kansainvälisestä luonteesta aiheutuvien kulujen ja hankaluuksien vuoksi, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että sisämarkkinoilla käytävän kaupan ja liikkumisen lisääntyminen kasvattaa rajat ylittävien riita-asioiden määrää, mikä muodostaa Euroopan kansalaisille ja pk-yrityksille vakavan esteen tavaroiden, ihmisten ja pääomien vapaalle liikkuvuudelle tällaisten asioiden kansainvälisestä luonteesta aiheutuvien kulujen ja hankaluuksien vuoksi,

| B. | ottaa huomioon, että Tampereen Eurooppa-neuvostossa kehotettiin ”valmistelemaan uutta prosessioikeudellista lainsäädäntöä rajat ylittäviä oikeustapauksia varten erityisesti seikoista, jotka ovat välttämättömiä sujuvan oikeudellisen yhteistyön ja oikeussuojan paremman saatavuuden kannalta, esim. tilapäiset toimenpiteet, todisteiden vastaanottaminen, maksusuoritusmääräykset ja aikarajat”, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Tampereen Eurooppa-neuvostossa kehotettiin ”valmistelemaan uutta prosessioikeudellista lainsäädäntöä rajat ylittäviä oikeustapauksia varten erityisesti seikoista, jotka ovat välttämättömiä sujuvan oikeudellisen yhteistyön ja oikeussuojan paremman saatavuuden kannalta, esim. tilapäiset toimenpiteet, todisteiden vastaanottaminen, maksusuoritusmääräykset ja aikarajat”,

| C. | katsoo, että rajat ylittävissä riita-asioissa on kansainvälisissä yksityisoikeuden säädöksissä määriteltävä riittävän selvästi toimivaltaiset kansalliset tuomioistuimet ja sovellettava oikeus sekä taattava kansallisten tuomioistuinten julistamien tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen ja/tai täytäntöönpano, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että rajat ylittävissä riita-asioissa on kansainvälisissä yksityisoikeuden säädöksissä määriteltävä riittävän selvästi toimivaltaiset kansalliset tuomioistuimet ja sovellettava oikeus sekä taattava kansallisten tuomioistuinten julistamien tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen ja/tai täytäntöönpano,

| D. | katsoo, että tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevalla vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksella (3) vahvistettiin säännökset, joilla määritellään kansallisten tuomioistuinten toimivalta kansainvälisissä riita-asioissa, ja että kansainvälisen yksityisoikeuden säädökset sopimusvelvoitteiden osalta yhdenmukaistettiin sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyllä vuoden 1980 Rooman yleissopimuksella (4) ja että sopimustenulkoiset velvoitteet siirrettiin myöhempään oikeusvälineeseen (5), |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevalla vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksella (3) vahvistettiin säännökset, joilla määritellään kansallisten tuomioistuinten toimivalta kansainvälisissä riita-asioissa, ja että kansainvälisen yksityisoikeuden säädökset sopimusvelvoitteiden osalta yhdenmukaistettiin sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyllä vuoden 1980 Rooman yleissopimuksella (4) ja että sopimustenulkoiset velvoitteet siirrettiin myöhempään oikeusvälineeseen (5),

| E. | katsoo, että asetus (EY) N:o 44/2001 (Bryssel I), yhteisön säännökseksi muutettu ja osittain uusittu Rooman yleissopimus sekä tuleva Rooma II muodostavat toisiaan täydentävinä huomattavan askeleen eteenpäin oikeusvarmuuden turvaamiseksi rajat ylittävissä riita-asioissa, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että asetus (EY) N:o 44/2001 (Bryssel I), yhteisön säännökseksi muutettu ja osittain uusittu Rooman yleissopimus sekä tuleva Rooma II muodostavat toisiaan täydentävinä huomattavan askeleen eteenpäin oikeusvarmuuden turvaamiseksi rajat ylittävissä riita-asioissa,

| F. | katsoo, että Rooman yleissopimuksen ”yhteisöllistäminen” varmistaisi yhdenmukaisen tulkinnan EY:n tuomioistuimessa ja unionin laajentuessa vältettäisiin yhdenmukaisten lainvalintasäännösten voimaantulon viivyttäminen ratifiointimenettelyillä ehdokasvaltioissa, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Rooman yleissopimuksen ”yhteisöllistäminen” varmistaisi yhdenmukaisen tulkinnan EY:n tuomioistuimessa ja unionin laajentuessa vältettäisiin yhdenmukaisten lainvalintasäännösten voimaantulon viivyttäminen ratifiointimenettelyillä ehdokasvaltioissa,

| G. | katsoo, että eräillä siviiliprosessioikeuden aloilla säännöstön yhdenmukaistaminen parantaisi ja yhdenmukaistaisi oikeussuojan saatavuutta ja tekisi tarpeettomiksi nykyään vaaditut täytäntöönpanomääräyksen antamista koskevat menettelyt, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että eräillä siviiliprosessioikeuden aloilla säännöstön yhdenmukaistaminen parantaisi ja yhdenmukaistaisi oikeussuojan saatavuutta ja tekisi tarpeettomiksi nykyään vaaditut täytäntöönpanomääräyksen antamista koskevat menettelyt,

| H. | katsoo, että saatavien nopea periminen ja vähäisiä vaateita koskevien riitojen ratkaisu ovat ehdoton välttämättömyys kaupan ja talouselämän kannalta, ja ottaa huomioon, että ne ovat kaikkien sisämarkkinoiden moitteettomasta toiminnasta riippuvien elinkeinoalojen jatkuvana huolena, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että saatavien nopea periminen ja vähäisiä vaateita koskevien riitojen ratkaisu ovat ehdoton välttämättömyys kaupan ja talouselämän kannalta, ja ottaa huomioon, että ne ovat kaikkien sisämarkkinoiden moitteettomasta toiminnasta riippuvien elinkeinoalojen jatkuvana huolena,

| I. | ottaa huomioon, että toimenpideohjelmassa tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta siviili- ja kauppaoikeuden alalla ehdotetaan Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamiseksi yhteisten eurooppalaisten standardien laatimista edistämään riitauttamattomien vaateiden nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa sekä yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan vähäisiä vaateita koskevien kansainvälisten riita-asioiden ratkaisua, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että toimenpideohjelmassa tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttamisesta siviili- ja kauppaoikeuden alalla ehdotetaan Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamiseksi yhteisten eurooppalaisten standardien laatimista edistämään riitauttamattomien vaateiden nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa sekä yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan vähäisiä vaateita koskevien kansainvälisten riita-asioiden ratkaisua,

| J. | katsoo, että siviiliprosessioikeuden lähentäminen Euroopan unionissa vaatii ehdottomasti myös oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantomenettelyiden yhdenmukaistamisen jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että siviiliprosessioikeuden lähentäminen Euroopan unionissa vaatii ehdottomasti myös oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantomenettelyiden yhdenmukaistamisen jäsenvaltioissa,

Vihreä kirja sopimussuhteisiin sovellettavasta laista tehdyn vuoden 1980 Rooman yleissopimuksen muuntamisesta yhteisön säädökseksi ja uudistamisesta (KOM(2002) 654)

| 1. | hyväksyy komission aloitteen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission aloitteen;

| 2. | pyytää komissiota korjaamaan liiallisen hajonnan sopimusvelvoitteita koskeviin säännöksiin vaikuttavien horisontaalisten ja alakohtaisten oikeusvälineiden välillä ja kokoamaan ne yhdeksi säädökseksi; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota korjaamaan liiallisen hajonnan sopimusvelvoitteita koskeviin säännöksiin vaikuttavien horisontaalisten ja alakohtaisten oikeusvälineiden välillä ja kokoamaan ne yhdeksi säädökseksi;

| 3. | pyytää komissiota harkitsemaan kaikkien kansainvälistä yksityisoikeutta koskevien yhteisön säännösten eli Bryssel I -asetuksen, Rooman yleissopimuksen ja tulevan Rooma II -oikeusvälineen kodifiointia; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota harkitsemaan kaikkien kansainvälistä yksityisoikeutta koskevien yhteisön säännösten eli Bryssel I -asetuksen, Rooman yleissopimuksen ja tulevan Rooma II -oikeusvälineen kodifiointia;

| 4. | pyytää komissiota ottamaan huomioon seuraavat seikat:






  a) | ehdotus asetuksen hyväksymiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

pyytää komissiota ottamaan huomioon seuraavat seikat:

a)

ehdotus asetuksen hyväksymiseksi;

| b) | kun osapuolet valitsevat kolmannen valtion lain, on varmistettava yhteisön lainsäädännön pakottavien säännösten noudattaminen, jos kaikki sopimusta koskevat tekijät tai erityisen merkittävät tekijät sijaitsevat unionin alueella; |
| --- | --- |

b)

kun osapuolet valitsevat kolmannen valtion lain, on varmistettava yhteisön lainsäädännön pakottavien säännösten noudattaminen, jos kaikki sopimusta koskevat tekijät tai erityisen merkittävät tekijät sijaitsevat unionin alueella;

| c) | kansainvälisiä yleissopimuksia, joiden osapuoleksi jäsenvaltio on liittynyt tai liittyy, sovelletaan entiseen tapaan; |
| --- | --- |

c)

kansainvälisiä yleissopimuksia, joiden osapuoleksi jäsenvaltio on liittynyt tai liittyy, sovelletaan entiseen tapaan;

| d) | yhteisön lainsäädäntöä pitää soveltaa myös vakuutussopimukseen, joka kattaa jäsenvaltion alueella sijaitsevia riskejä; |
| --- | --- |

d)

yhteisön lainsäädäntöä pitää soveltaa myös vakuutussopimukseen, joka kattaa jäsenvaltion alueella sijaitsevia riskejä;

| e) | yleissopimuksen 4 artiklan mukaisissa tapauksissa sopimusta säätelee sen valtion laki, jossa sopimuksen luonteenomaisen suorituksen toimittamisesta vastaavan osapuolen asuinpaikka tai, jos kyseessä on yhdistys tai oikeushenkilö, tämän keskushallinto oli; toissijaisesti, jos sopimuksen luonteenomaista suoritusta ei voida määrittää, sopimusta säätelee sen maan laki, johon se liittyy kaikkein läheisimmin; |
| --- | --- |

e)

yleissopimuksen 4 artiklan mukaisissa tapauksissa sopimusta säätelee sen valtion laki, jossa sopimuksen luonteenomaisen suorituksen toimittamisesta vastaavan osapuolen asuinpaikka tai, jos kyseessä on yhdistys tai oikeushenkilö, tämän keskushallinto oli; toissijaisesti, jos sopimuksen luonteenomaista suoritusta ei voida määrittää, sopimusta säätelee sen maan laki, johon se liittyy kaikkein läheisimmin;

| f) | kuluttajien tekemiin sopimuksiin sovelletaan yleissopimuksen 3 ja 4 artiklan kriteereitä tämän kuitenkaan rajoittamatta sen valtion lainsäädännön pakottavien säännösten tarjoamaa kuluttajansuojaa, jossa sopimuksen osapuolen asuinpaikka oli sopimuksen tekohetkellä edellyttäen että valtio ei ole toiselle osapuolelle tuntematon kuluttajan itsensä syystä; |
| --- | --- |

f)

kuluttajien tekemiin sopimuksiin sovelletaan yleissopimuksen 3 ja 4 artiklan kriteereitä tämän kuitenkaan rajoittamatta sen valtion lainsäädännön pakottavien säännösten tarjoamaa kuluttajansuojaa, jossa sopimuksen osapuolen asuinpaikka oli sopimuksen tekohetkellä edellyttäen että valtio ei ole toiselle osapuolelle tuntematon kuluttajan itsensä syystä;

| g) | uudessa yhteisön säädöksessä on hyvä täsmentää käsitettä ”pakottavat säännökset” yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa; |
| --- | --- |

g)

uudessa yhteisön säädöksessä on hyvä täsmentää käsitettä ”pakottavat säännökset” yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa;

| h) | yksittäisissä työsopimuksissa Rooman yleissopimuksen 6 artikla on sovitettava yhteen palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (6) kanssa, jotta varmistetaan sen valtion, johon työntekijät lähetetään, pakottavien säännösten noudattaminen. Työntekijät on lähettävä toiseen maahan vain määrätyksi ajaksi, joka tarvitaan suorituksen tavoitteen saavuttamiseksi; toiseen maahan lähettämistä ei voida saada lakkaamaan uudella työsopimuksella, joka tehdään asemamaassa työnantajan (esimerkiksi yhtiön) kanssa, joka kuuluu samaan ryhmittymään kuin entinen työnantaja; |
| --- | --- |

h)

yksittäisissä työsopimuksissa Rooman yleissopimuksen 6 artikla on sovitettava yhteen palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (6) kanssa, jotta varmistetaan sen valtion, johon työntekijät lähetetään, pakottavien säännösten noudattaminen. Työntekijät on lähettävä toiseen maahan vain määrätyksi ajaksi, joka tarvitaan suorituksen tavoitteen saavuttamiseksi; toiseen maahan lähettämistä ei voida saada lakkaamaan uudella työsopimuksella, joka tehdään asemamaassa työnantajan (esimerkiksi yhtiön) kanssa, joka kuuluu samaan ryhmittymään kuin entinen työnantaja;

| i) | sähköisessä kaupankäynnissä, jos osapuolten tahdonilmaisujen antamispaikkaa ei ole mahdollista määrittää, sopimuksen muotoon sovelletaan ostajan tai palvelun vastaanottajan vakinaisen asuinpaikan lakia; |
| --- | --- |

i)

sähköisessä kaupankäynnissä, jos osapuolten tahdonilmaisujen antamispaikkaa ei ole mahdollista määrittää, sopimuksen muotoon sovelletaan ostajan tai palvelun vastaanottajan vakinaisen asuinpaikan lakia;

| j) | kun täsmennetään, mitä lakia on sovellettava saatavan siirtoon, on viitattava saatavan siirtäjän kotipaikan lakiin; |
| --- | --- |

j)

kun täsmennetään, mitä lakia on sovellettava saatavan siirtoon, on viitattava saatavan siirtäjän kotipaikan lakiin;

| k) | lakiperusteiseen kuittaukseen sovelletaan lakia, joka sääntelee kuitattavaa saatavaa; |
| --- | --- |

k)

lakiperusteiseen kuittaukseen sovelletaan lakia, joka sääntelee kuitattavaa saatavaa;

Vihreä kirja eurooppalaisesta maksusuoritusmääräyksestä ja toimenpiteistä vähäisiä vaateita koskevien oikeudenkäyntien yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi (KOM (2002) 746)

| 5. | hyväksyy komission aloitteen; |
| --- | --- |

5.

hyväksyy komission aloitteen;

| 6. | pyytää komissiota ottamaan huomioon seuraavat seikat:






  a) | ehdotus sellaisen asetuksen hyväksymiseksi, jonka soveltaminen rajoittuu rajat ylittäviin riita-asioihin, |
| --- | --- | --- |

6.

pyytää komissiota ottamaan huomioon seuraavat seikat:

a)

ehdotus sellaisen asetuksen hyväksymiseksi, jonka soveltaminen rajoittuu rajat ylittäviin riita-asioihin,

| b) | asianosaiset voivat käyttää erityisiä eurooppalaisia menettelyitä tai vaihtoehtoisesti tavanomaisia jäsenvaltioissa käytettäviä menettelyitä; |
| --- | --- |

b)

asianosaiset voivat käyttää erityisiä eurooppalaisia menettelyitä tai vaihtoehtoisesti tavanomaisia jäsenvaltioissa käytettäviä menettelyitä;

| c) | maksusuoritusmääräys pitää rajoittaa sopimuspohjaisiin ja sopimuksenulkoisiin rahallisiin vaateisiin ilman, että määritetään enimmäismäärää; |
| --- | --- |

c)

maksusuoritusmääräys pitää rajoittaa sopimuspohjaisiin ja sopimuksenulkoisiin rahallisiin vaateisiin ilman, että määritetään enimmäismäärää;

| d) | maksusuoritusmääräys voi olla yksivaiheinen menettely, jossa tuomioistuin arvioi tapauksen asiasisällön summaarisesti asiakirjatodisteiden perusteella; jäsenvaltiot, joissa on käytössä kaksivaiheinen menettely, voivat säilyttää sen; |
| --- | --- |

d)

maksusuoritusmääräys voi olla yksivaiheinen menettely, jossa tuomioistuin arvioi tapauksen asiasisällön summaarisesti asiakirjatodisteiden perusteella; jäsenvaltiot, joissa on käytössä kaksivaiheinen menettely, voivat säilyttää sen;

| e) | vastaajalle, jolta maksusuoritusta vaaditaan, pitää ilmoittaa mahdollisuudesta riitauttaa vaade tietyn kiinteän määräajan kuluessa, jonka umpeuduttua se tulee lopulliseksi ja täytäntöönpanokelpoiseksi; |
| --- | --- |

e)

vastaajalle, jolta maksusuoritusta vaaditaan, pitää ilmoittaa mahdollisuudesta riitauttaa vaade tietyn kiinteän määräajan kuluessa, jonka umpeuduttua se tulee lopulliseksi ja täytäntöönpanokelpoiseksi;

| f) | eurooppalainen maksusuoritusmääräys on välittömästi täytäntöönpanokelpoinen toisessa jäsenvaltiossa ilman täytäntöönpanomääräyksen antamista koskevaa menettelyä ainoastaan, jos sen aitous ja täytäntöönpanokelpoisuus on todistettu sen antaneessa jäsenvaltiossa, kuten tällä hetkellä edellytetään riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen osalta; |
| --- | --- |

f)

eurooppalainen maksusuoritusmääräys on välittömästi täytäntöönpanokelpoinen toisessa jäsenvaltiossa ilman täytäntöönpanomääräyksen antamista koskevaa menettelyä ainoastaan, jos sen aitous ja täytäntöönpanokelpoisuus on todistettu sen antaneessa jäsenvaltiossa, kuten tällä hetkellä edellytetään riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen osalta;

| g) | maksusuoritusmääräyksen täytäntöönpanokelpoisuuden varmistamiseksi koko unionin alueella voidaan laatia yhteiset säännökset maksusuoritusmääräyksen tiedoksi antamisesta ja säännellä erityisesti edellytykset ja rajoitukset sijaistiedoksiannoille tapauksissa, joissa tiedoksiantoa ei ole voitu toimittaa velalliselle henkilökohtaisesti; |
| --- | --- |

g)

maksusuoritusmääräyksen täytäntöönpanokelpoisuuden varmistamiseksi koko unionin alueella voidaan laatia yhteiset säännökset maksusuoritusmääräyksen tiedoksi antamisesta ja säännellä erityisesti edellytykset ja rajoitukset sijaistiedoksiannoille tapauksissa, joissa tiedoksiantoa ei ole voitu toimittaa velalliselle henkilökohtaisesti;

| h) | tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla on määritelty Bryssel I -asetuksella, mutta se ei ole tyydyttävä tuomioiden tehokkaan täytäntöönpanon edellytysten osalta; |
| --- | --- |

h)

tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla on määritelty Bryssel I -asetuksella, mutta se ei ole tyydyttävä tuomioiden tehokkaan täytäntöönpanon edellytysten osalta;

| i) | tiedoksiannon suorittajan on oltava lainopillisen koulutuksen saanut ammattihenkilö, joka pystyy antamaan velalliselle kaikki kyseiseen menettelyyn liittyvät tarpeelliset selitykset; |
| --- | --- |

i)

tiedoksiannon suorittajan on oltava lainopillisen koulutuksen saanut ammattihenkilö, joka pystyy antamaan velalliselle kaikki kyseiseen menettelyyn liittyvät tarpeelliset selitykset;

| j) | vähäisiä vaateita koskevaa menettelyä ei pidä soveltaa ainoastaan tietyn rahasumman maksamista koskeviin asioihin, joissa on määritelty etukäteen vaateen rahalliseen arvoon liittyvä raja, vaan sen soveltamisala pitää ulottaa kaikkiin muihinkin taloudellisia suhteita koskeviin riita-asioihin, kun kyse on velvoitteista; |
| --- | --- |

j)

vähäisiä vaateita koskevaa menettelyä ei pidä soveltaa ainoastaan tietyn rahasumman maksamista koskeviin asioihin, joissa on määritelty etukäteen vaateen rahalliseen arvoon liittyvä raja, vaan sen soveltamisala pitää ulottaa kaikkiin muihinkin taloudellisia suhteita koskeviin riita-asioihin, kun kyse on velvoitteista;

| k) | vähäisiä vaateita koskevassa menettelyssä käytetään vaihtoehtoisia riidanratkaisumenetelmiä (ADR), todisteiden vastaanottamista koskevia sääntöjä on yksinkertaistettu ja muutoksenhakumahdollisuutta on rajoitettu; |
| --- | --- |

k)

vähäisiä vaateita koskevassa menettelyssä käytetään vaihtoehtoisia riidanratkaisumenetelmiä (ADR), todisteiden vastaanottamista koskevia sääntöjä on yksinkertaistettu ja muutoksenhakumahdollisuutta on rajoitettu;

*

- *

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 19, 23.1.1999, s. 1.

(2)  EYVL L 115, 1.5.2002, s. 1.

(3)  EYVL C 27, 26.1.1998, s. 1 (konsolidoitu versio). Se korvattiin myöhemmin tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2001 (EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1), joka on voimassa 1. maaliskuuta 2002 alkaen. Vuoden 1968 Brysselin yleissopimus on kuitenkin edelleen voimassa Tanskan ja muiden jäsenvaltioiden välisissä suhteissa.

(4)  EYVL C 27, 26.1.1998, s. 34 (konsolidoitu versio).

(5)  Rooma II -sopimus, joka nykyisin on sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavasta laista annetun asetusehdotuksen muodossa.

(6)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1.

P5_TA(2004)0098

Afganistan: haasteet ja tulevaisuudennäkymät

Euroopan parlamentin päätöslauselma Afganistanista sekä maan haasteista ja tulevaisuudennäkymistä (2003/2121(INI))

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon useat aiemmat päätöslauselmansa Afganistanista, joista uusimpia ovat 13. joulukuuta 2001 (1), 5. syyskuuta 2002 (2) ja 15. tammikuuta 2003 (3) annetut päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon useat aiemmat päätöslauselmansa Afganistanista, joista uusimpia ovat 13. joulukuuta 2001 (1), 5. syyskuuta 2002 (2) ja 15. tammikuuta 2003 (3) annetut päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 4. ja 5. joulukuuta 2001 pidetyn Bonnin konferenssin, jossa laadittiin aikataulu ja etenemissuunnitelma rauhan ja turvallisuuden palauttamista ja Afganistanin jälleenrakentamista varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. ja 5. joulukuuta 2001 pidetyn Bonnin konferenssin, jossa laadittiin aikataulu ja etenemissuunnitelma rauhan ja turvallisuuden palauttamista ja Afganistanin jälleenrakentamista varten,

| — | ottaa huomioon, että 5. joulukuuta 2001 tehdyssä Bonnin sopimuksessa määrättiin pitämään kansalliset vaalit viimeistään kahden vuoden kuluttua Loya Jirgan (suuren heimoneuvoston) hätäistunnon koolle kutsumisesta kesäkuussa 2002, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että 5. joulukuuta 2001 tehdyssä Bonnin sopimuksessa määrättiin pitämään kansalliset vaalit viimeistään kahden vuoden kuluttua Loya Jirgan (suuren heimoneuvoston) hätäistunnon koolle kutsumisesta kesäkuussa 2002,

| — | ottaa huomioon äskettäin päätökseen saatetun perustuslakia säätävän Loya Jirgan, joka kokoontui Kabulissa joulukuussa 2003-tammikuussa 2004 arvioimaan perustuslakiluonnosta ja hyväksymään sen, jotta presidentinvaalit voitaisiin pitää vuonna 2004; ottaa huomioon Afganistanin perustuslain, jonka perustuslakia säätävä Loya Jirga hyväksyi 4. tammikuuta 2004, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon äskettäin päätökseen saatetun perustuslakia säätävän Loya Jirgan, joka kokoontui Kabulissa joulukuussa 2003-tammikuussa 2004 arvioimaan perustuslakiluonnosta ja hyväksymään sen, jotta presidentinvaalit voitaisiin pitää vuonna 2004; ottaa huomioon Afganistanin perustuslain, jonka perustuslakia säätävä Loya Jirga hyväksyi 4. tammikuuta 2004,

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta 6. tammikuuta 2004 antaman lausuman Afganistanin perustuslain hyväksymisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta 6. tammikuuta 2004 antaman lausuman Afganistanin perustuslain hyväksymisestä (4),

| — | ottaa huomioon useat Afganistanin tilannetta koskevat päätöslauselmat, jotka YK:n turvallisuusneuvosto on hyväksynyt vuodesta 2001 lähtien, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon useat Afganistanin tilannetta koskevat päätöslauselmat, jotka YK:n turvallisuusneuvosto on hyväksynyt vuodesta 2001 lähtien,

| — | ottaa huomioon afgaaninaisten huippukokouksessa 5. joulukuuta 2001 hyväksytyn Brysselin julistuksen ja afgaaninaisten solidaarisuusjulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon afgaaninaisten huippukokouksessa 5. joulukuuta 2001 hyväksytyn Brysselin julistuksen ja afgaaninaisten solidaarisuusjulistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 23. heinäkuuta 2003 toimittaman raportin Afganistanin tilanteesta ja sen seurauksista kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden kannalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 23. heinäkuuta 2003 toimittaman raportin Afganistanin tilanteesta ja sen seurauksista kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden kannalta,

| — | ottaa huomioon hyviä naapuruussuhteita koskevan julistuksen, jonka Afganistanin väliaikaishallinto (ATA) sekä Kiinan, Iranin, Pakistanin, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin hallitukset allekirjoittivat Kabulissa 22. joulukuuta 2002, sekä Afganistanin kaikkien naapurimaiden kyseisessä tilaisuudessa antaman vakuutuksen, että ne eivät puutu sen sisäisiin asioihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hyviä naapuruussuhteita koskevan julistuksen, jonka Afganistanin väliaikaishallinto (ATA) sekä Kiinan, Iranin, Pakistanin, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin hallitukset allekirjoittivat Kabulissa 22. joulukuuta 2002, sekä Afganistanin kaikkien naapurimaiden kyseisessä tilaisuudessa antaman vakuutuksen, että ne eivät puutu sen sisäisiin asioihin,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2002 annetun presidentin asetuksen, joka muodostaa perustan Afganistanin kansallisen armeijan luomiselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2002 annetun presidentin asetuksen, joka muodostaa perustan Afganistanin kansallisen armeijan luomiselle,

| — | ottaa huomioon tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä Afganistaniin suuntautuvan tiettyjen tavaroiden ja palvelujen viennin kieltämisestä, Afganistanin Talebania koskevien lentokiellon ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen laajentamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (5) sekä tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevista poikkeuksista 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2003 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä Afganistaniin suuntautuvan tiettyjen tavaroiden ja palvelujen viennin kieltämisestä, Afganistanin Talebania koskevien lentokiellon ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen laajentamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (5) sekä tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevista poikkeuksista 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2003 (6),

| — | ottaa huomioon vuodeksi 2004 hyväksytyn Euroopan unionin talousarvion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuodeksi 2004 hyväksytyn Euroopan unionin talousarvion,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen rahoittaa, osana Afganistanille kaudella 2003-2004 myönnettävää 400 miljoonan euron pakettia, neljättä jälleenrakennusohjelmaa, jonka talousarvio on 79,5 miljoonaa euroa ja jolla pyritään kohentamaan afgaanien ja asuinsijoilleen palanneiden elinoloja luomalla turvallisempi elinympäristö ja avustamalla talouden elvyttämisessä, ja ottaa huomioon Echon kautta kanavoitavan 11,53 miljoonan euron avustuspaketin, jonka komissio hyväksyi lokakuussa 2003 ja jolla pyritään auttamaan Afganistanin jatkuvan humanitaarisen kriisin uhreja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen rahoittaa, osana Afganistanille kaudella 2003-2004 myönnettävää 400 miljoonan euron pakettia, neljättä jälleenrakennusohjelmaa, jonka talousarvio on 79,5 miljoonaa euroa ja jolla pyritään kohentamaan afgaanien ja asuinsijoilleen palanneiden elinoloja luomalla turvallisempi elinympäristö ja avustamalla talouden elvyttämisessä, ja ottaa huomioon Echon kautta kanavoitavan 11,53 miljoonan euron avustuspaketin, jonka komissio hyväksyi lokakuussa 2003 ja jolla pyritään auttamaan Afganistanin jatkuvan humanitaarisen kriisin uhreja,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tilapäisen valtuuskunnan kesäkuussa 2003 tekemän vierailun Kabuliin, Bagramiin, Kandahariin ja Mazar-I-Sharifiin sekä esittelijän loka-marraskuun taitteessa 2003 näille alueille tekemän seurantakäynnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tilapäisen valtuuskunnan kesäkuussa 2003 tekemän vierailun Kabuliin, Bagramiin, Kandahariin ja Mazar-I-Sharifiin sekä esittelijän loka-marraskuun taitteessa 2003 näille alueille tekemän seurantakäynnin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 163 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0035/2004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon (A5-0035/2004),

| A. | katsoo, että edellä mainittu joulukuussa 2001 tehty Bonnin sopimus merkitsi virstanpylvästä suunnitelmissa vakaan ja demokraattisesti valitun afgaanihallituksen luomiseksi vuoteen 2004 mennessä ja että vastuu uuden, lakeja kunnioittavan valtion luomisesta siirrettiin väliaikaishallinnolle ja sitä mahdollisesti seuraavalle Afganistanin siirtymäkauden islamilaishallitukselle; ottaa huomioon, että sopimuksessa tähdennetään ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien kunnioittamisen, kaikkien vähemmistöjen oikeudenmukaisen kohtelun, huumetuotannon ja -kaupan muodostaman ongelman ratkaisemisen sekä vapauden ja oikeudenmukaisuuden standardeja vaalivan ympäristön luomisen merkitystä, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että edellä mainittu joulukuussa 2001 tehty Bonnin sopimus merkitsi virstanpylvästä suunnitelmissa vakaan ja demokraattisesti valitun afgaanihallituksen luomiseksi vuoteen 2004 mennessä ja että vastuu uuden, lakeja kunnioittavan valtion luomisesta siirrettiin väliaikaishallinnolle ja sitä mahdollisesti seuraavalle Afganistanin siirtymäkauden islamilaishallitukselle; ottaa huomioon, että sopimuksessa tähdennetään ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien kunnioittamisen, kaikkien vähemmistöjen oikeudenmukaisen kohtelun, huumetuotannon ja -kaupan muodostaman ongelman ratkaisemisen sekä vapauden ja oikeudenmukaisuuden standardeja vaalivan ympäristön luomisen merkitystä,

| B. | ottaa huomioon, että Maailmanpankki, Aasian kehityspankki ja YK:n kehitysohjelma UNDP arvioivat yhdessä vuonna 2002, että Afganistanin jälleenrakentamiseen tarvittaisiin 13-19 miljardia dollaria; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö lupasi Brysselissä 17. maaliskuuta 2003 pidetyssä korkean tason strategisessa foorumissa 2 miljardia euroa Afganistanin jälleenrakentamiseen; ottaa huomioon, että Euroopan unioni lupasi tammikuussa 2002 Japanissa pidetyssä tuenantajien konferenssissa myöntää yli miljardi euroa viiden vuoden aikana (noin 200 miljoonaa euroa vuodessa), mutta komission vuoden 2004 alustavassa talousarvioesityksessä kohdentama kokonaismäärä jää alle vuoden 2003 tason, muttei sisällä 50 miljoonan euron lisäpakettia humanitaariseen tukeen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Maailmanpankki, Aasian kehityspankki ja YK:n kehitysohjelma UNDP arvioivat yhdessä vuonna 2002, että Afganistanin jälleenrakentamiseen tarvittaisiin 13-19 miljardia dollaria; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö lupasi Brysselissä 17. maaliskuuta 2003 pidetyssä korkean tason strategisessa foorumissa 2 miljardia euroa Afganistanin jälleenrakentamiseen; ottaa huomioon, että Euroopan unioni lupasi tammikuussa 2002 Japanissa pidetyssä tuenantajien konferenssissa myöntää yli miljardi euroa viiden vuoden aikana (noin 200 miljoonaa euroa vuodessa), mutta komission vuoden 2004 alustavassa talousarvioesityksessä kohdentama kokonaismäärä jää alle vuoden 2003 tason, muttei sisällä 50 miljoonan euron lisäpakettia humanitaariseen tukeen,

| C. | katsoo, että heikkenevä turvallisuustilanne muodostaa pahimman uhan afgaaniväestölle sekä afgaanien ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen pyrkimyksille tukea jälleenrakentamista, ennallistamista ja kehitysaloitteita sekä koko rauhanprosessille, ja katsoo, että turvallisuuden puute vaarantaa nämä pyrkimykset, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että heikkenevä turvallisuustilanne muodostaa pahimman uhan afgaaniväestölle sekä afgaanien ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen pyrkimyksille tukea jälleenrakentamista, ennallistamista ja kehitysaloitteita sekä koko rauhanprosessille, ja katsoo, että turvallisuuden puute vaarantaa nämä pyrkimykset,

| D. | ottaa huomioon, että avustusjärjestöihin kohdistuvien iskujen lisääntyminen viime aikoina on haitannut jälleenrakennustyötä; ottaa huomioon, että YK:n Afganistanin eritysedustaja Brahimi huomautti YK:n turvallisuusneuvostossa pitämässään puheessa (15. tammikuuta 2004), että yhä useammat osat maasta ovat yhä vaikeampia saavuttaa; pitää hälyttävänä, että epädemokraattiset ryhmät, kuten talebanit ja muut hallituksenvastaiset joukot ovat palaamassa maan tiettyihin osiin ja saavat kannatusta alueilla, joilla ei vielä ole toteutettu konkreettista jälleenrakennusta, koska tämä kehityssuunta voisi johtaa fundamentalistisen hallinnon uudelleen valtaan nousuun Afganistanissa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että avustusjärjestöihin kohdistuvien iskujen lisääntyminen viime aikoina on haitannut jälleenrakennustyötä; ottaa huomioon, että YK:n Afganistanin eritysedustaja Brahimi huomautti YK:n turvallisuusneuvostossa pitämässään puheessa (15. tammikuuta 2004), että yhä useammat osat maasta ovat yhä vaikeampia saavuttaa; pitää hälyttävänä, että epädemokraattiset ryhmät, kuten talebanit ja muut hallituksenvastaiset joukot ovat palaamassa maan tiettyihin osiin ja saavat kannatusta alueilla, joilla ei vielä ole toteutettu konkreettista jälleenrakennusta, koska tämä kehityssuunta voisi johtaa fundamentalistisen hallinnon uudelleen valtaan nousuun Afganistanissa,

| E. | katsoo, että Afganistanin poliittista kenttää hallitsevat poliittista valtaa tavoittelevat aseistetut ryhmittymät ja yksittäiset sotilasjohtajat, joilla ei ole todellista halua kansalliseen sovintoon ja yhteenkuuluvuuteen, mikä on pahin este Bonnin sopimuksen täytäntöönpanolle; katsoo, ettei tämän poliittisen prosessin tärkeimpiä osatekijöitä kyetä panemaan mielekkäästi täytäntöön, ellei entisiä taistelijoita riisuta aseista, demobilisoida ja integroida uudelleen yhteiskuntaan eikä maahan luoda yhtenäistä kansallista armeijaa, poliisivoimia eikä tiedustelupalvelua, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Afganistanin poliittista kenttää hallitsevat poliittista valtaa tavoittelevat aseistetut ryhmittymät ja yksittäiset sotilasjohtajat, joilla ei ole todellista halua kansalliseen sovintoon ja yhteenkuuluvuuteen, mikä on pahin este Bonnin sopimuksen täytäntöönpanolle; katsoo, ettei tämän poliittisen prosessin tärkeimpiä osatekijöitä kyetä panemaan mielekkäästi täytäntöön, ellei entisiä taistelijoita riisuta aseista, demobilisoida ja integroida uudelleen yhteiskuntaan eikä maahan luoda yhtenäistä kansallista armeijaa, poliisivoimia eikä tiedustelupalvelua,

| F. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston tutkimus osoittaa, että Afganistan tuotti vuonna 2003 kolme neljännestä maailman laittomasta oopiumista ja että maan oopiuminviljelijöiden ja oopiumikauppiaiden tulot olivat n. 2,3 miljardia dollaria eli arvoltaan puolet maan laillisesta BKT:stä; ottaa huomioon, että enimmän osan tästä määrästä uskotaan päätyvän sotilasjohtajille ja maakuntien hallintojohtajille; katsoo, että turvallisuus ja poliittisten olojen vakaus ovat mahdollisia vain, jos oopiumin tuotanto laskee ja maanviljelijöille kehitetään taloudellisesti kannattavia vaihtoehtoja oopiumin viljelyn korvaamiseksi; katsoo, että koska kansainvälinen yhteisö työskentelee huumausaineiden väärinkäyttöä vastaan, Afganistanin laiton oopiumin tuotanto vaikuttaa kielteisesti joidenkin hallitusten haluun tukea maan jälleenrakentamista taloudellisesti, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston tutkimus osoittaa, että Afganistan tuotti vuonna 2003 kolme neljännestä maailman laittomasta oopiumista ja että maan oopiuminviljelijöiden ja oopiumikauppiaiden tulot olivat n. 2,3 miljardia dollaria eli arvoltaan puolet maan laillisesta BKT:stä; ottaa huomioon, että enimmän osan tästä määrästä uskotaan päätyvän sotilasjohtajille ja maakuntien hallintojohtajille; katsoo, että turvallisuus ja poliittisten olojen vakaus ovat mahdollisia vain, jos oopiumin tuotanto laskee ja maanviljelijöille kehitetään taloudellisesti kannattavia vaihtoehtoja oopiumin viljelyn korvaamiseksi; katsoo, että koska kansainvälinen yhteisö työskentelee huumausaineiden väärinkäyttöä vastaan, Afganistanin laiton oopiumin tuotanto vaikuttaa kielteisesti joidenkin hallitusten haluun tukea maan jälleenrakentamista taloudellisesti,

| G. | ottaa huomioon, että Afganistanin kansallinen sovittelu ja poliittisten olojen normalisoiminen etenee lähikuukausina kriittiseen vaiheeseen ja että tämä merkittävä haaste on ratkaistava ennen Bonnin prosessin seuraavaa vaihetta, varsinkin ennen vuoden 2004 vaalien järjestämistä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Afganistanin kansallinen sovittelu ja poliittisten olojen normalisoiminen etenee lähikuukausina kriittiseen vaiheeseen ja että tämä merkittävä haaste on ratkaistava ennen Bonnin prosessin seuraavaa vaihetta, varsinkin ennen vuoden 2004 vaalien järjestämistä,

| H. | ottaa huomioon, että 12. lokakuuta 2003 yksimielisesti hyväksytyssä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1510 valtuutetaan laajentamaan kansainvälisten rauhanturvajoukkojen (ISAF) toiminta muuallekin kuin Kabuliin; korostaa, että ISAF:n siirtyminen NATOn alaisuuteen vahvistaa näiden joukkojen monenvälistä luonnetta; katsoo, että ISAF:n laajentaminen on olennainen osa kansainvälisen yhteisön afgaaniviranomaisille antamaa tukea, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 12. lokakuuta 2003 yksimielisesti hyväksytyssä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1510 valtuutetaan laajentamaan kansainvälisten rauhanturvajoukkojen (ISAF) toiminta muuallekin kuin Kabuliin; korostaa, että ISAF:n siirtyminen NATOn alaisuuteen vahvistaa näiden joukkojen monenvälistä luonnetta; katsoo, että ISAF:n laajentaminen on olennainen osa kansainvälisen yhteisön afgaaniviranomaisille antamaa tukea,

| I. | ottaa huomioon, että Afganistanin ensimmäinen taleban-kauden jälkeinen perustuslaki on hyväksytty perustuslakia säätävässä Loya Jirgassa ja että siinä säädetään presidenttiin pohjautuvasta järjestelmästä; katsoo, että tekstin huolestuttavina piirteinä ovat lähinnä islamilaisen lain huomauttava asema, ihmisoikeuksien, yksilönvapauksien ja naisten oikeuksien rajoittaminen, asianmukaisen valvonnan ja tasapainon puuttuminen, tuomioistuinkomitean ja julkisten palvelujen komitean puuttuminen sekä se, ettei siinä viitata yksiselitteisesti sotilasvoimien ja turvallisuusvirastojen asettamiseen siviilivalvontaan, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Afganistanin ensimmäinen taleban-kauden jälkeinen perustuslaki on hyväksytty perustuslakia säätävässä Loya Jirgassa ja että siinä säädetään presidenttiin pohjautuvasta järjestelmästä; katsoo, että tekstin huolestuttavina piirteinä ovat lähinnä islamilaisen lain huomauttava asema, ihmisoikeuksien, yksilönvapauksien ja naisten oikeuksien rajoittaminen, asianmukaisen valvonnan ja tasapainon puuttuminen, tuomioistuinkomitean ja julkisten palvelujen komitean puuttuminen sekä se, ettei siinä viitata yksiselitteisesti sotilasvoimien ja turvallisuusvirastojen asettamiseen siviilivalvontaan,

| J. | ottaa huomioon, että äänestäjien rekisteröiminen aiottiin aloittaa kaupunkikeskuksissa 1. joulukuuta 2003 ja muualla helmikuun 2004 loppupuolella ja että varojen puute haittaa vääjäämättä tämän toteuttamista; ottaa huomioon, että rekisteröintiryhmien määrä on kutistunut 200:sta 70-100 ryhmään; pitää epätodennäköisenä, että rekisteröinti saataisiin ajoissa päätökseen kesäkuussa 2004 pidettäviä vaaleja varten, joten muutaman kuukauden viive vaikuttaa väistämättömältä; ottaa huomioon, että Lakhdar Bramini, jonka edellä mainittu tehtävä on jo päättynyt, ja YK:n pääsihteeri Kofi Annan ovat molemmat varoittaneet, ettei äänestäjien rekisteröintiä kansallisia vaaleja varten saada tehtyä, koska useat alueet ovat vaarallisia YK:n ryhmille, ja korostaneet sen merkitystä, että vaalit olisi pidettävä mahdollisimman pian, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että äänestäjien rekisteröiminen aiottiin aloittaa kaupunkikeskuksissa 1. joulukuuta 2003 ja muualla helmikuun 2004 loppupuolella ja että varojen puute haittaa vääjäämättä tämän toteuttamista; ottaa huomioon, että rekisteröintiryhmien määrä on kutistunut 200:sta 70-100 ryhmään; pitää epätodennäköisenä, että rekisteröinti saataisiin ajoissa päätökseen kesäkuussa 2004 pidettäviä vaaleja varten, joten muutaman kuukauden viive vaikuttaa väistämättömältä; ottaa huomioon, että Lakhdar Bramini, jonka edellä mainittu tehtävä on jo päättynyt, ja YK:n pääsihteeri Kofi Annan ovat molemmat varoittaneet, ettei äänestäjien rekisteröintiä kansallisia vaaleja varten saada tehtyä, koska useat alueet ovat vaarallisia YK:n ryhmille, ja korostaneet sen merkitystä, että vaalit olisi pidettävä mahdollisimman pian,

| K. | katsoo, että naisten ja tyttöjen asema on kohentunut hieman kahden vuoden kuluessa epädemokraattisen ja islamilaisen taleban-hallinnon päättymisestä, mutta se on edelleen epätyydyttävä monessakin suhteessa; ottaa huomioon, että monien naisten ja tyttöjen perusoikeudet on edelleen riistetty, etenkin maaseudulla; pitää naisiin sekä koko yhteiskunnassa että perheessä kohdistuvan väkivallan jatkumista erittäin huolestuttavana, koska se aiheuttaa piiloon jäävää kärsimystä ja riistää naisilta ja tytöiltä heidän keskeiset ihmisoikeutensa; pitää ongelmaa luonteeltaan sellaisena, että se on keskeinen Afganistanin tulevan hallituksen ja yhteiskunnan kannalta, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että naisten ja tyttöjen asema on kohentunut hieman kahden vuoden kuluessa epädemokraattisen ja islamilaisen taleban-hallinnon päättymisestä, mutta se on edelleen epätyydyttävä monessakin suhteessa; ottaa huomioon, että monien naisten ja tyttöjen perusoikeudet on edelleen riistetty, etenkin maaseudulla; pitää naisiin sekä koko yhteiskunnassa että perheessä kohdistuvan väkivallan jatkumista erittäin huolestuttavana, koska se aiheuttaa piiloon jäävää kärsimystä ja riistää naisilta ja tytöiltä heidän keskeiset ihmisoikeutensa; pitää ongelmaa luonteeltaan sellaisena, että se on keskeinen Afganistanin tulevan hallituksen ja yhteiskunnan kannalta,

| L. | katsoo, että naisten asemassa on saavutettu edistystä vain kaksi vuotta taleban-hallinnon sortumisen jälkeen, ja muistuttaa, että tämä kehitys vaatii vielä aikaa, kun otetaan huomioon barbaarisen taleban-hallinnon aiheuttamat psykologiset traumat, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että naisten asemassa on saavutettu edistystä vain kaksi vuotta taleban-hallinnon sortumisen jälkeen, ja muistuttaa, että tämä kehitys vaatii vielä aikaa, kun otetaan huomioon barbaarisen taleban-hallinnon aiheuttamat psykologiset traumat,

| M. | katsoo, että taleban-hallinto syyllistyi vallassaoloaikanaan tietoisimpaan naisten oikeuksien loukkaamiseen, jota meidän aikanamme on ilmennyt, ja otti käyttöön sukupuoleen perustuvan apartheidjärjestelmän, jossa täysin kiistettiin naisten identiteetti; katsoo, että taleban-hallinto on nyt väistynyt mutta suhtautuminen naisiin on monessa mielessä edelleen sama; katsoo, että Afganistanin viranomaisten, kansainvälisen yhteisön ja EU:n on kaikin keinoin pyrittävä siihen, että tämä asenne muuttuu; katsoo, että Afganistanin yhteiskunnan kehittyminen terveeseen suuntaan edellyttää, että kaikkia kannustetaan osallistumaan demokraattiseen prosessiin; pitää erityisen tärkeänä, että naiset, jotka ovat joutuneet oikeuksiensa järjestelmällisen ja rakenteellisen loukkaamisen kohteeksi, voivat osallistua keskusteluun siitä, millaiseksi Afganistanin tulevan yhteiskunnan on määrä muodostua; katsoo, että naisten oikeuksia on vahvistettava ja lujitettava, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että taleban-hallinto syyllistyi vallassaoloaikanaan tietoisimpaan naisten oikeuksien loukkaamiseen, jota meidän aikanamme on ilmennyt, ja otti käyttöön sukupuoleen perustuvan apartheidjärjestelmän, jossa täysin kiistettiin naisten identiteetti; katsoo, että taleban-hallinto on nyt väistynyt mutta suhtautuminen naisiin on monessa mielessä edelleen sama; katsoo, että Afganistanin viranomaisten, kansainvälisen yhteisön ja EU:n on kaikin keinoin pyrittävä siihen, että tämä asenne muuttuu; katsoo, että Afganistanin yhteiskunnan kehittyminen terveeseen suuntaan edellyttää, että kaikkia kannustetaan osallistumaan demokraattiseen prosessiin; pitää erityisen tärkeänä, että naiset, jotka ovat joutuneet oikeuksiensa järjestelmällisen ja rakenteellisen loukkaamisen kohteeksi, voivat osallistua keskusteluun siitä, millaiseksi Afganistanin tulevan yhteiskunnan on määrä muodostua; katsoo, että naisten oikeuksia on vahvistettava ja lujitettava,

| N. | ottaa huomioon, että Afganistanin naisten yhteiskunnallisen aseman parantaminen ja heidän perusoikeuksiensa tunnustaminen ovat välttämättömiä ennakkoehtoja rauhan takaamiseksi maassa ja jälleenrakennuksen ja maan kehittämisen järjestämiseksi, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Afganistanin naisten yhteiskunnallisen aseman parantaminen ja heidän perusoikeuksiensa tunnustaminen ovat välttämättömiä ennakkoehtoja rauhan takaamiseksi maassa ja jälleenrakennuksen ja maan kehittämisen järjestämiseksi,

| 1. | korostaa kansainvälisen yhteisön sitoutuneen edistämään Afganistanin kansallista yhtenäisyyttä, vakautta, rauhaa sekä demokraattista ja taloudellista kehittämistä sekä naisten vapauttamista; uskoo, että tämä tuki on edelleen asetettava etusijalle asiaa kansainvälisillä foorumeilla käsiteltäessä; |
| --- | --- |

1.

korostaa kansainvälisen yhteisön sitoutuneen edistämään Afganistanin kansallista yhtenäisyyttä, vakautta, rauhaa sekä demokraattista ja taloudellista kehittämistä sekä naisten vapauttamista; uskoo, että tämä tuki on edelleen asetettava etusijalle asiaa kansainvälisillä foorumeilla käsiteltäessä;

| 2. | on huolissaan turvallisuuden puutteen ja jälleenrakentamisen tahdin aiheuttamasta noidankehästä; myöntää, että maakuntastrategioita tarvitaan etenkin maan eteläosissa; pitää YK:n siviilikriisinhallintaoperaation (UNAMA) alalla toteuttamia toimia myönteisinä; |
| --- | --- |

2.

on huolissaan turvallisuuden puutteen ja jälleenrakentamisen tahdin aiheuttamasta noidankehästä; myöntää, että maakuntastrategioita tarvitaan etenkin maan eteläosissa; pitää YK:n siviilikriisinhallintaoperaation (UNAMA) alalla toteuttamia toimia myönteisinä;

| 3. | varoittaa Yhdysvaltain armeijan suhteettomasta voimankäytöstä mahdollisiksi terroristikohteiksi väitettyjä kohteita vastaan, mikä on johtanut siviilien ja erityisesti lasten kuolemiin; katsoo, että nämä toimet voivat johtaa siihen, että Afganistanin väestö torjuu demokratisointi- ja normalisointiprosessin; |
| --- | --- |

3.

varoittaa Yhdysvaltain armeijan suhteettomasta voimankäytöstä mahdollisiksi terroristikohteiksi väitettyjä kohteita vastaan, mikä on johtanut siviilien ja erityisesti lasten kuolemiin; katsoo, että nämä toimet voivat johtaa siihen, että Afganistanin väestö torjuu demokratisointi- ja normalisointiprosessin;

| 4. | korostaa, että taloudelliseen ja sosiaaliseen jälleenrakentamiseen myönnettävä tuki on osoitettava seuraaville painopistealueille:






  — | poikien ja tyttöjen korkealaatuinen opetus, |
| --- | --- | --- |

4.

korostaa, että taloudelliseen ja sosiaaliseen jälleenrakentamiseen myönnettävä tuki on osoitettava seuraaville painopistealueille:

—

poikien ja tyttöjen korkealaatuinen opetus,

| — | terveydenhoito, erityisesti naisten ja lasten, |
| --- | --- |

—

terveydenhoito, erityisesti naisten ja lasten,

| — | perusrakenteiden kohentaminen (tiet, sähkö, vesihuolto), |
| --- | --- |

—

perusrakenteiden kohentaminen (tiet, sähkö, vesihuolto),

| — | kastelujärjestelmien kunnostaminen maatalousalueilla muun kuin oopiumin viljelemisen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

—

kastelujärjestelmien kunnostaminen maatalousalueilla muun kuin oopiumin viljelemisen mahdollistamiseksi;

| 5. | suosittelee avoimen, laadukkaan ja valtiollisen koulutusjärjestelmän kehittämistä kansainvälisen yhteisön tuella siten, että järjestelmä tarjoaa laajan kirjon eri koulutusaloja ja siten vaihtoehdon madrassakouluille (koraanikoulut), jotka toimivat äärimuslimien tukikohtina ja militanttien talebanien värväämöinä; |
| --- | --- |

5.

suosittelee avoimen, laadukkaan ja valtiollisen koulutusjärjestelmän kehittämistä kansainvälisen yhteisön tuella siten, että järjestelmä tarjoaa laajan kirjon eri koulutusaloja ja siten vaihtoehdon madrassakouluille (koraanikoulut), jotka toimivat äärimuslimien tukikohtina ja militanttien talebanien värväämöinä;

| 6. | pitää myönteisenä, että NATOn alaisuudessa toimivan ISAF:n mandaatti on päätetty ulottaa muuallekin kuin Kabuliin, ja korostaa, että on tärkeää siirtyä suunnittelusta nopeasti täytäntöönpanoon; katsoo, että tuleville maakuntien jälleenrakennusryhmille (PRT), joita on piakkoin määrä käyttää Kabulin ulkopuolella, voitaisiin turvallisuuden varmistamistehtävän lisäksi antaa tehtäväksi avustaa maan jälleenrakentamisessa; katsoo, että Afganistanin poliisivoimien ja sotilasjoukkojen kouluttamisen sekä entisten taistelijoiden aseistariisunnan, demobilisoinnin ja uudelleen yhteiskuntaan integroimisen huomioon ottamisen on oltava yksi ISAF:n keskeisistä painopisteistä; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä, että NATOn alaisuudessa toimivan ISAF:n mandaatti on päätetty ulottaa muuallekin kuin Kabuliin, ja korostaa, että on tärkeää siirtyä suunnittelusta nopeasti täytäntöönpanoon; katsoo, että tuleville maakuntien jälleenrakennusryhmille (PRT), joita on piakkoin määrä käyttää Kabulin ulkopuolella, voitaisiin turvallisuuden varmistamistehtävän lisäksi antaa tehtäväksi avustaa maan jälleenrakentamisessa; katsoo, että Afganistanin poliisivoimien ja sotilasjoukkojen kouluttamisen sekä entisten taistelijoiden aseistariisunnan, demobilisoinnin ja uudelleen yhteiskuntaan integroimisen huomioon ottamisen on oltava yksi ISAF:n keskeisistä painopisteistä;

| 7. | panee merkille, että toistaiseksi ainoa lisäoperaatio on saksalaisten toiminta Kunduzin ympäristössä; yhtyy Lakhdar Brahimin, jonka edellä mainittu tehtävä on jo päättynyt, huolestuneisuuteen siitä, että YK:n henkilöstö saattaa joutua lopettamaan työnsä, jollei turvallisuustilanne parane; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään ISAF:n vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että toistaiseksi ainoa lisäoperaatio on saksalaisten toiminta Kunduzin ympäristössä; yhtyy Lakhdar Brahimin, jonka edellä mainittu tehtävä on jo päättynyt, huolestuneisuuteen siitä, että YK:n henkilöstö saattaa joutua lopettamaan työnsä, jollei turvallisuustilanne parane; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään ISAF:n vahvistamiseksi;

| 8. | pitää Loya Jirgan hyväksymää perustuslakia tärkeänä askelena kohti maan siirtymähallituksen vahvistamista presidentti Karzain johdolla sekä perusedellytyksenä tämän vuoden kesäkuussa pidettäville demokraattisille vaaleille; tunnustaa, että perustuslaissa otetaan huomioon maan kaikki kansanryhmät ja se auttaa näin vakiinnuttamaan valtiorakenteita, edellyttäen että siitä tulee poliittista todellisuutta; ottaa huomioon, että tarvitaan tehokkaat keskusviranomaiset; panee tyytyväisenä merkille erityisen viittauksen naisten ja miesten yhdenvertaiseen kohteluun; on kuitenkin huolissaan seuraavista seikoista: uskonnon- ja ilmaisunvapauden rajoittaminen ja se, että Afganistanin riippumattomalla ihmisoikeuskomitealla ei ole tunnustettua asemaa (locus standi) tuomioistuimissa eikä oikeutta nostaa kannetta ihmisoikeuksien loukkaamisen perusteella; asevoimien, poliisin ja tiedustelupalvelun poliittinen neutraalius ja siviilivalvontaan alistaminen olisi varmistettava ja sama pätee oikeuslaitoksen ja virkamieskunnan riippumattomuuteen; toivoo, että nämä esteet voidaan poistaa, kun perustuslakia tulevaisuudessa sovelletaan; |
| --- | --- |

8.

pitää Loya Jirgan hyväksymää perustuslakia tärkeänä askelena kohti maan siirtymähallituksen vahvistamista presidentti Karzain johdolla sekä perusedellytyksenä tämän vuoden kesäkuussa pidettäville demokraattisille vaaleille; tunnustaa, että perustuslaissa otetaan huomioon maan kaikki kansanryhmät ja se auttaa näin vakiinnuttamaan valtiorakenteita, edellyttäen että siitä tulee poliittista todellisuutta; ottaa huomioon, että tarvitaan tehokkaat keskusviranomaiset; panee tyytyväisenä merkille erityisen viittauksen naisten ja miesten yhdenvertaiseen kohteluun; on kuitenkin huolissaan seuraavista seikoista: uskonnon- ja ilmaisunvapauden rajoittaminen ja se, että Afganistanin riippumattomalla ihmisoikeuskomitealla ei ole tunnustettua asemaa (locus standi) tuomioistuimissa eikä oikeutta nostaa kannetta ihmisoikeuksien loukkaamisen perusteella; asevoimien, poliisin ja tiedustelupalvelun poliittinen neutraalius ja siviilivalvontaan alistaminen olisi varmistettava ja sama pätee oikeuslaitoksen ja virkamieskunnan riippumattomuuteen; toivoo, että nämä esteet voidaan poistaa, kun perustuslakia tulevaisuudessa sovelletaan;

| 9. | pitää myönteisenä, että Afganistanin väliaikaishallinto ratifioi 5. maaliskuuta 2003 kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen; kehottaa väliaikaishallintoa säännöllisesti, julkisesti ja yksiselitteisesti tuomitsemaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, mukaan luettuna perheväkivalta; korostaa olevan olennaisen tärkeää, että oikeudelliseen ja poliittiseen uudistukseen sisällytetään toimenpiteitä naisten oikeuksien suojaamiseksi ja varsinkin sellaisia oikeussuojakeinoja, joiden ansiosta naisten ei enää tarvitse alistua hyväksikäyttöön eikä pakkoavioliittoihin; kehottaa siksi painokkaasti väliaikaishallintoa aloittamaan julkisen kuulemisen, joka johtaa kattavaan strategiaan, jossa naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan vastustamista käsitellään kansakunnan kannalta ensisijaisena seikkana, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota aktiivisesti tukemaan tällaista aloitetta, sekä kehottaa komissiota osoittamaan varoja ja toteuttamaan toimia, joilla maata autetaan kehittämään naisten ja tyttöjen suojelukapasiteettia; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä, että Afganistanin väliaikaishallinto ratifioi 5. maaliskuuta 2003 kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen; kehottaa väliaikaishallintoa säännöllisesti, julkisesti ja yksiselitteisesti tuomitsemaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, mukaan luettuna perheväkivalta; korostaa olevan olennaisen tärkeää, että oikeudelliseen ja poliittiseen uudistukseen sisällytetään toimenpiteitä naisten oikeuksien suojaamiseksi ja varsinkin sellaisia oikeussuojakeinoja, joiden ansiosta naisten ei enää tarvitse alistua hyväksikäyttöön eikä pakkoavioliittoihin; kehottaa siksi painokkaasti väliaikaishallintoa aloittamaan julkisen kuulemisen, joka johtaa kattavaan strategiaan, jossa naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan vastustamista käsitellään kansakunnan kannalta ensisijaisena seikkana, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota aktiivisesti tukemaan tällaista aloitetta, sekä kehottaa komissiota osoittamaan varoja ja toteuttamaan toimia, joilla maata autetaan kehittämään naisten ja tyttöjen suojelukapasiteettia;

| 10. | katsoo, että poliittinen jälleenrakentaminen on yleisten jälleenrakennustoimien tärkein tekijä ja että siihen olisi sisällytettävä demokraattisten instituutioiden ja toimijoiden vahvistaminen; korostaa, että demokratiaa ja ihmisoikeuksia kannattavien puolueiden olisi muodostettava poliittisen prosessin perusta; on huolissaan siitä, että poliittisten puolueiden rekisteröinnissä ilmenee edelleen viivästymisiä; kannustaa presidentti Karzaita jatkamaan aloitettaan maltillisen uudistuksiin pyrkivän leirin kokoamisesta ja tukemaan siten rauhanprosessia; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että poliittinen jälleenrakentaminen on yleisten jälleenrakennustoimien tärkein tekijä ja että siihen olisi sisällytettävä demokraattisten instituutioiden ja toimijoiden vahvistaminen; korostaa, että demokratiaa ja ihmisoikeuksia kannattavien puolueiden olisi muodostettava poliittisen prosessin perusta; on huolissaan siitä, että poliittisten puolueiden rekisteröinnissä ilmenee edelleen viivästymisiä; kannustaa presidentti Karzaita jatkamaan aloitettaan maltillisen uudistuksiin pyrkivän leirin kokoamisesta ja tukemaan siten rauhanprosessia;

| 11. | ilmaisee olevansa huolissaan perustuslain vakavista puutteista, kuten:






  — | vallanjaon puute, joka käy ilmi siitä, että miltei kaikki valta on presidentillä ja että lakia säätävä elin on liian heikko, |
| --- | --- | --- |

11.

ilmaisee olevansa huolissaan perustuslain vakavista puutteista, kuten:

—

vallanjaon puute, joka käy ilmi siitä, että miltei kaikki valta on presidentillä ja että lakia säätävä elin on liian heikko,

| — | islamin rooli, erityisesti se, että uskonnollisen vallan käyttäjillä oikeus valvoa koulutusta ja ohjata koulutuksen voimavaroja (17, 45 ja 54 §), ja se, että islamia voidaan käyttää sananvapauden ja poliittisten järjestöjen rajoittamisen perusteena (3 ja 34 §), |
| --- | --- |

—

islamin rooli, erityisesti se, että uskonnollisen vallan käyttäjillä oikeus valvoa koulutusta ja ohjata koulutuksen voimavaroja (17, 45 ja 54 §), ja se, että islamia voidaan käyttää sananvapauden ja poliittisten järjestöjen rajoittamisen perusteena (3 ja 34 §),

| — | naisten ja vähemmistöryhmien oikeuksiin liittyvät puutteet, jotka käyvät ilmi siitä, että valtiolla ei ole velvollisuuksia näiden asemaa vahvistaviin toimenpiteisiin syrjinnän välttämiseksi; |
| --- | --- |

—

naisten ja vähemmistöryhmien oikeuksiin liittyvät puutteet, jotka käyvät ilmi siitä, että valtiolla ei ole velvollisuuksia näiden asemaa vahvistaviin toimenpiteisiin syrjinnän välttämiseksi;

| 12. | kiinnittää huomiota siihen, että etniseen ryhmään kuuluminen on Afganistanin nykyisessä politiikassa keskeisen tärkeää, ja on siksi huolissaan siitä, että etninen edustus ja todellinen vallanjako eivät nykyisin riittävästi heijastu poliittisissa ja turvallisuuspoliittisissa instituutioissa; on vakuuttunut siitä, että Afganistan tarvitsee parlamentaarisen järjestelmän, joka voi taata, että maan alueellinen, etninen ja uskonnollinen moniarvoisuus heijastuvat valtarakenteissa; |
| --- | --- |

12.

kiinnittää huomiota siihen, että etniseen ryhmään kuuluminen on Afganistanin nykyisessä politiikassa keskeisen tärkeää, ja on siksi huolissaan siitä, että etninen edustus ja todellinen vallanjako eivät nykyisin riittävästi heijastu poliittisissa ja turvallisuuspoliittisissa instituutioissa; on vakuuttunut siitä, että Afganistan tarvitsee parlamentaarisen järjestelmän, joka voi taata, että maan alueellinen, etninen ja uskonnollinen moniarvoisuus heijastuvat valtarakenteissa;

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että perustuslaissa ei käsitellä keskushallinnon ja alueiden tulevaa suhdetta; on vakuuttunut siitä, että kaikki pyrkimykset pakottaa moniin etnisiin, alueellisiin ja uskonnollisiin ryhmiin jakautunut väestö keskusvallan alle voivat ainoastaan pahentaa sisäistä hajaannusta, ja kehottaa siksi sisällyttämään perustuslakiin edustavat aluehallitukset siten, että samassa yhteydessä määritellään niiden vastuunalaisuus keskushallitukseen nähden; |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, että perustuslaissa ei käsitellä keskushallinnon ja alueiden tulevaa suhdetta; on vakuuttunut siitä, että kaikki pyrkimykset pakottaa moniin etnisiin, alueellisiin ja uskonnollisiin ryhmiin jakautunut väestö keskusvallan alle voivat ainoastaan pahentaa sisäistä hajaannusta, ja kehottaa siksi sisällyttämään perustuslakiin edustavat aluehallitukset siten, että samassa yhteydessä määritellään niiden vastuunalaisuus keskushallitukseen nähden;

| 14. | on huolissaan siitä, että paikalliset sotapäälliköt muodostavat jatkuvan uhan maan jälleenrakentamiselle ja uudistuksille; |
| --- | --- |

14.

on huolissaan siitä, että paikalliset sotapäälliköt muodostavat jatkuvan uhan maan jälleenrakentamiselle ja uudistuksille;

| 15. | katsoo, että Afganistanin kehittyminen toimivaksi demokratiaksi edellyttää välttämättä, että mahdollisimman monen on osallistuttava poliittiseen prosessiin; korostaa, että Afganistanin yhteiskunnassa vallitseva perinteinen naiskäsitys edellyttää ennen kaikkea, että naisten osallistuminen tähän prosessiin taataan ja että sitä tuetaan ja vahvistetaan; kehottaa siksi kaikkia Afganistanin poliittisia voimia tunnustamaan naisten aseman erityisesti käynnistämällä erityisiä ohjelmia, joilla kannustetaan naisia osallistumaan poliittiseen elämään sekä äänestäjinä että ehdokkaina kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että Afganistanin kehittyminen toimivaksi demokratiaksi edellyttää välttämättä, että mahdollisimman monen on osallistuttava poliittiseen prosessiin; korostaa, että Afganistanin yhteiskunnassa vallitseva perinteinen naiskäsitys edellyttää ennen kaikkea, että naisten osallistuminen tähän prosessiin taataan ja että sitä tuetaan ja vahvistetaan; kehottaa siksi kaikkia Afganistanin poliittisia voimia tunnustamaan naisten aseman erityisesti käynnistämällä erityisiä ohjelmia, joilla kannustetaan naisia osallistumaan poliittiseen elämään sekä äänestäjinä että ehdokkaina kaikilla tasoilla;

| 16. | vaatii, että uudessa perustuslaissa taataan täysimääräisesti naisille heidän oikeutensa; kehottaa Afganistanin väliaikaishallintoa mahdollisimman nopeasti toteuttamaan toimenpiteitä, jotka antavat naisille mahdollisuuden liikkua vapaasti, kouluttautua, hoitaa terveyttään ja käydä työssä, sekä poistamaan naisia alistavat rakenteet ja symbolit ja hyväksymään lakeja, joissa tunnustetaan naisten ja miesten yhdenvertaisuus kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

16.

vaatii, että uudessa perustuslaissa taataan täysimääräisesti naisille heidän oikeutensa; kehottaa Afganistanin väliaikaishallintoa mahdollisimman nopeasti toteuttamaan toimenpiteitä, jotka antavat naisille mahdollisuuden liikkua vapaasti, kouluttautua, hoitaa terveyttään ja käydä työssä, sekä poistamaan naisia alistavat rakenteet ja symbolit ja hyväksymään lakeja, joissa tunnustetaan naisten ja miesten yhdenvertaisuus kaikilla aloilla;

| 17. | vaatii, että kaikki, jotka ovat Afganistanissa syyllistyneet rikoksiin ihmisyyttä ja erityisesti naisia vastaan, saatetaan oikeuden eteen; |
| --- | --- |

17.

vaatii, että kaikki, jotka ovat Afganistanissa syyllistyneet rikoksiin ihmisyyttä ja erityisesti naisia vastaan, saatetaan oikeuden eteen;

| 18. | kehottaa neuvostoa ja komissiota kiireellisesti avustamaan Afganistanin väliaikaishallintoa maanlaajuisen turvakoti- ja tukijärjestelmän luomisessa ja oikeudellisen avun tarjoamisessa, jotta traumoista kärsivät naiset ja tytöt voivat välttyä väkivallan ja alistamisen jatkumiselta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa neuvostoa ja komissiota kiireellisesti avustamaan Afganistanin väliaikaishallintoa maanlaajuisen turvakoti- ja tukijärjestelmän luomisessa ja oikeudellisen avun tarjoamisessa, jotta traumoista kärsivät naiset ja tytöt voivat välttyä väkivallan ja alistamisen jatkumiselta;

| 19. | pitää myönteisenä, että presidentti Karzai allekirjoitti 12. lokakuuta 2003 poliittisia puolueita koskevan lain; pitää samoin myönteisenä säännöstä, että puolueella ei saa olla aseellista siipeä; pitää tärkeänä, että poliittisille puolueille asetettu ulkomaisen rahoituksen vastaanottamista koskeva kielto ei saa estää koko kansainvälistä yhteisöä eikä etenkään EU:ta tukemasta moniarvoisen puoluejärjestelmän kehittämistä; toteaa, että vaikka YK epäilemättä onkin merkittävässä asemassa vaalien logististen valmistelujen yhteydessä, EU:n kansalaisyhteiskunnalle antama tuki voisi tarjota mahdollisuuden edistää kansalaisvalistusta ottaen huomioon naisten erityistilanteen ja -tarpeet; muistuttaa, että komissio on ehdottanut tarkkailuryhmän lähettämistä Afganistanin vaaleihin, ja kannattaa ehdotusta; |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä, että presidentti Karzai allekirjoitti 12. lokakuuta 2003 poliittisia puolueita koskevan lain; pitää samoin myönteisenä säännöstä, että puolueella ei saa olla aseellista siipeä; pitää tärkeänä, että poliittisille puolueille asetettu ulkomaisen rahoituksen vastaanottamista koskeva kielto ei saa estää koko kansainvälistä yhteisöä eikä etenkään EU:ta tukemasta moniarvoisen puoluejärjestelmän kehittämistä; toteaa, että vaikka YK epäilemättä onkin merkittävässä asemassa vaalien logististen valmistelujen yhteydessä, EU:n kansalaisyhteiskunnalle antama tuki voisi tarjota mahdollisuuden edistää kansalaisvalistusta ottaen huomioon naisten erityistilanteen ja -tarpeet; muistuttaa, että komissio on ehdottanut tarkkailuryhmän lähettämistä Afganistanin vaaleihin, ja kannattaa ehdotusta;

| 20. | pitää tervetulleena komission Kabulin edustuston toimia ja kannustaa sitä jatkamaan toimintaansa ja erityisesti edelleen tukemaan äänestäjien rekisteröintiä tulevien vaalien järjestämistä silmällä pitäen; arvostaa myös EU:n Afganistanin erikoislähettilään Francesc Vendrellin työtä; |
| --- | --- |

20.

pitää tervetulleena komission Kabulin edustuston toimia ja kannustaa sitä jatkamaan toimintaansa ja erityisesti edelleen tukemaan äänestäjien rekisteröintiä tulevien vaalien järjestämistä silmällä pitäen; arvostaa myös EU:n Afganistanin erikoislähettilään Francesc Vendrellin työtä;

| 21. | korostaa, että on pikaisesti nopeutettava Kabulin demilitarisointiprosessia Bonnin sopimuksen määräysten mukaisesti; uskoo lisäksi, että demilitarisointi olisi ulotettava vaiheittain kaikkiin muihinkin maakuntiin; pitää tämän yhteydessä myönteisinä toimia, joita ISAF ja kansainvälinen yhteisö ovat toteuttaneet riisuakseen kaiken raskaan aseistuksen Kabulista; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on pikaisesti nopeutettava Kabulin demilitarisointiprosessia Bonnin sopimuksen määräysten mukaisesti; uskoo lisäksi, että demilitarisointi olisi ulotettava vaiheittain kaikkiin muihinkin maakuntiin; pitää tämän yhteydessä myönteisinä toimia, joita ISAF ja kansainvälinen yhteisö ovat toteuttaneet riisuakseen kaiken raskaan aseistuksen Kabulista;

| 22. | pitää Yhdistyneiden Kansakuntien aloitteeseen perustuvaa, vasta äskettäin Kunduzissa ja Gardezissa käynnistettyä Afganistanin uuden alun Aghaz Nau -ohjelmaa (ANBP) ensimmäisenä vaiheena taistelijoiden aseistariisunnassa, demobilisoinnissa ja uudelleen yhteiskuntaan integroimisessa, jota olisi ehdottomasti nopeutettava ja jossa olisi ripeästi siirryttävä puhtaasti symbolisia eleitä pidemmälle; kehottaa komissiota ja neuvostoa Euroopan unionin Afganistanin erikoislähettilään kautta yksilöimään, että työpaikkojen luominen demobilisoiduille joukoille on osa pitkän aikavälin alueellisen kehittämisen strategiaa, ja tukemaan niiden luomista; kehottaa YK:ta varmistamaan, että mikään irrallinen afgaaniryhmä ei käytä ohjelmaa omiin tarkoituksiinsa; |
| --- | --- |

22.

pitää Yhdistyneiden Kansakuntien aloitteeseen perustuvaa, vasta äskettäin Kunduzissa ja Gardezissa käynnistettyä Afganistanin uuden alun Aghaz Nau -ohjelmaa (ANBP) ensimmäisenä vaiheena taistelijoiden aseistariisunnassa, demobilisoinnissa ja uudelleen yhteiskuntaan integroimisessa, jota olisi ehdottomasti nopeutettava ja jossa olisi ripeästi siirryttävä puhtaasti symbolisia eleitä pidemmälle; kehottaa komissiota ja neuvostoa Euroopan unionin Afganistanin erikoislähettilään kautta yksilöimään, että työpaikkojen luominen demobilisoiduille joukoille on osa pitkän aikavälin alueellisen kehittämisen strategiaa, ja tukemaan niiden luomista; kehottaa YK:ta varmistamaan, että mikään irrallinen afgaaniryhmä ei käytä ohjelmaa omiin tarkoituksiinsa;

| 23. | muistuttaa, että kansainvälisen yhteisön jälleenrakennusapuun neljän vuoden ajaksi lupaama määrä jää selvästi alle todellisen tarpeen ja että eräät kansainväliset tuenantajat ovat lahjoittaneet luvattua vähemmän; uskoo, että Euroopan unionin Afganistanille vuoden 2004 talousarviossa kohdentaman määrän alentaminen (vuoteen 2003 verrattuna) antaa väärän signaalin Afganistanin hallitukselle ja kansalaisille; kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita kohdentamaan lisävaroja Afganistanin väliaikaishallinnon (ATA) uusiutuvaan talousarvioon, koska tämä on välttämätöntä, jotta ATA:lla olisi kansallisen hallituksen auktoriteetti; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että kansainvälisen yhteisön jälleenrakennusapuun neljän vuoden ajaksi lupaama määrä jää selvästi alle todellisen tarpeen ja että eräät kansainväliset tuenantajat ovat lahjoittaneet luvattua vähemmän; uskoo, että Euroopan unionin Afganistanille vuoden 2004 talousarviossa kohdentaman määrän alentaminen (vuoteen 2003 verrattuna) antaa väärän signaalin Afganistanin hallitukselle ja kansalaisille; kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita kohdentamaan lisävaroja Afganistanin väliaikaishallinnon (ATA) uusiutuvaan talousarvioon, koska tämä on välttämätöntä, jotta ATA:lla olisi kansallisen hallituksen auktoriteetti;

| 24. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon, että Afganistanin yhteiskunnan ja talouden kunnostamiseen tarkoitettu rahoitustuki on pantava täytäntöön tehokkaasti ja epäbyrokraattisesti, ja uskoo, että nopean toiminnan mekanismin käytöstä saatua kokemusta olisi pyrittävä kehittämään edelleen; korostaa, että on tärkeää parantaa varojen suorittamisen avoimuutta ja tehostaa EU-tuen näkyvyyttä Afganistanissa; kehottaa komissiota tätä varten harkitsemaan Afganistanin jälleenrakentamisviraston perustamista yhteisöön Kosovossa toteutettuja toimenpiteitä vastaavasti; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon, että Afganistanin yhteiskunnan ja talouden kunnostamiseen tarkoitettu rahoitustuki on pantava täytäntöön tehokkaasti ja epäbyrokraattisesti, ja uskoo, että nopean toiminnan mekanismin käytöstä saatua kokemusta olisi pyrittävä kehittämään edelleen; korostaa, että on tärkeää parantaa varojen suorittamisen avoimuutta ja tehostaa EU-tuen näkyvyyttä Afganistanissa; kehottaa komissiota tätä varten harkitsemaan Afganistanin jälleenrakentamisviraston perustamista yhteisöön Kosovossa toteutettuja toimenpiteitä vastaavasti;

| 25. | kannustaa Afganistanin väliaikaishallintoa toteuttamaan tuntuvia ja tehokkaita toimia korruption ja kavallusten torjumiseksi, jotta kansainvälisten varojen mahdolliset väärinkäytökset voidaan estää, mikä kompensoisi kansalaisten rauhan- ja jälleenrakennusprosessia kohtaan osoittaman luottamuksen vähenemistä; |
| --- | --- |

25.

kannustaa Afganistanin väliaikaishallintoa toteuttamaan tuntuvia ja tehokkaita toimia korruption ja kavallusten torjumiseksi, jotta kansainvälisten varojen mahdolliset väärinkäytökset voidaan estää, mikä kompensoisi kansalaisten rauhan- ja jälleenrakennusprosessia kohtaan osoittaman luottamuksen vähenemistä;

| 26. | pitää ehdottoman välttämättömänä lisätä äänestäjien rekisteröintiin ja valistamiseen tarkoitettua rahoitustukea, etteivät vaalit viivästyisi entisestään; korostaa sen tärkeyttä, että EU rahoittaa osaltaan viimeinkin käynnistettyjä valmisteluja, ja kehottaa komissiota tähdentämään ja tukemaan entistä enemmän seuraavien alojen ohjelmia:






  — | Tiedotusvälineet






  — | vähemmistöjen, asuinsijoiltaan siirtymään joutuneet mukaan lukien, tiedonsaannin parantaminen |
| --- | --- | --- | --- |

26.

pitää ehdottoman välttämättömänä lisätä äänestäjien rekisteröintiin ja valistamiseen tarkoitettua rahoitustukea, etteivät vaalit viivästyisi entisestään; korostaa sen tärkeyttä, että EU rahoittaa osaltaan viimeinkin käynnistettyjä valmisteluja, ja kehottaa komissiota tähdentämään ja tukemaan entistä enemmän seuraavien alojen ohjelmia:

—

Tiedotusvälineet

—

vähemmistöjen, asuinsijoiltaan siirtymään joutuneet mukaan lukien, tiedonsaannin parantaminen

| — | moniarvoisten tiedotusvälineiden kehittäminen |
| --- | --- |

—

moniarvoisten tiedotusvälineiden kehittäminen

| — | radiotoimittajien ja lehtimiesten kouluttaminen |
| --- | --- |

—

radiotoimittajien ja lehtimiesten kouluttaminen

| — | poliittisten puolueiden mainoskampanjoiden tukeminen |
| --- | --- |

—

poliittisten puolueiden mainoskampanjoiden tukeminen

| — | Yleiset tiedotuskampanjat |
| --- | --- |

—

Yleiset tiedotuskampanjat

| — | Kansalaisten osallistuminen






  — | kouluttajakoulutus aktiivisen demokratian, oikeusvaltion ja oikeuksien puolustamisen alalla |
| --- | --- | --- |

—

Kansalaisten osallistuminen

—

kouluttajakoulutus aktiivisen demokratian, oikeusvaltion ja oikeuksien puolustamisen alalla

| — | poliittisten puolueiden ja kansalaisjärjestöjen väliset keskustelut; |
| --- | --- |

—

poliittisten puolueiden ja kansalaisjärjestöjen väliset keskustelut;

| 27. | uskoo, että maasta ja vedestä käytävien paikallisten kiistojen sekä etnisten kiistojen ja perhekiistojen ratkaisemiseen on paneuduttava tarmokkaammin, koska ne voimistavat turvattomuuden ilmapiiriä, kun kiistoja käydään, vaikka maassa ei ole toimivaa oikeuslaitosta eikä asianmukaisesti koulutettuja poliisivoimia; uskoo, että rauhanomaisemman tulevaisuuden luomiseen pyrkiviin strategioihin on välttämättä sisällytettävä yhteisöpohjainen sovittelu; kehottaa tämän vuoksi neuvostoa ja komissiota:






  — | kohdentamaan lisää varoja sovitteluun painottuviin erityisohjelmiin ja laajempiin ohjelmiin, jotka koskevat yhteiskunnallista kehittämistä yhteisöjen kanssa |
| --- | --- | --- |

27.

uskoo, että maasta ja vedestä käytävien paikallisten kiistojen sekä etnisten kiistojen ja perhekiistojen ratkaisemiseen on paneuduttava tarmokkaammin, koska ne voimistavat turvattomuuden ilmapiiriä, kun kiistoja käydään, vaikka maassa ei ole toimivaa oikeuslaitosta eikä asianmukaisesti koulutettuja poliisivoimia; uskoo, että rauhanomaisemman tulevaisuuden luomiseen pyrkiviin strategioihin on välttämättä sisällytettävä yhteisöpohjainen sovittelu; kehottaa tämän vuoksi neuvostoa ja komissiota:

—

kohdentamaan lisää varoja sovitteluun painottuviin erityisohjelmiin ja laajempiin ohjelmiin, jotka koskevat yhteiskunnallista kehittämistä yhteisöjen kanssa

| — | jatkamaan rauhankasvattajien kouluttamisesta ja koulutusmateriaalin kehittämisestä huolehtivien kansalaisjärjestöjen tukemista |
| --- | --- |

—

jatkamaan rauhankasvattajien kouluttamisesta ja koulutusmateriaalin kehittämisestä huolehtivien kansalaisjärjestöjen tukemista

| — | tukemaan kansalaisjärjestöjen aloitteita, joilla pyritään tekemään perinteisistä järjestelmistä osallisuutta edistävämpiä ja demokraattisempia |
| --- | --- |

—

tukemaan kansalaisjärjestöjen aloitteita, joilla pyritään tekemään perinteisistä järjestelmistä osallisuutta edistävämpiä ja demokraattisempia

| — | tukemaan sellaisia kansalaisjärjestöjen aloitteita, joilla pyritään kehittämään ja tukemaan paikallisia valmiuksia (esimerkiksi kouluttamalla ja käyttämällä paikallista työvoimaa ja hankkimalla lääkkeet ja ajoneuvot paikan päältä) |
| --- | --- |

—

tukemaan sellaisia kansalaisjärjestöjen aloitteita, joilla pyritään kehittämään ja tukemaan paikallisia valmiuksia (esimerkiksi kouluttamalla ja käyttämällä paikallista työvoimaa ja hankkimalla lääkkeet ja ajoneuvot paikan päältä)

| — | tukemaan tehokkaan ja realistisen, sekä pojille että tytöille tarkoitetun kansallisen koulutusjärjestelmän kehittämistä |
| --- | --- |

—

tukemaan tehokkaan ja realistisen, sekä pojille että tytöille tarkoitetun kansallisen koulutusjärjestelmän kehittämistä

| — | tukemaan Kabulissa toimivan Afganistanin kansallismuseon esineistön restaurointia ja palauttamista Afganistanin kansaa yhdistävän ylpeyden osoituksena; |
| --- | --- |

—

tukemaan Kabulissa toimivan Afganistanin kansallismuseon esineistön restaurointia ja palauttamista Afganistanin kansaa yhdistävän ylpeyden osoituksena;

| 28. | korostaa olevansa huolissaan siitä, että Afganistanin laiton oopiumintuotanto on lisääntynyt äskettäin hyvin voimakkaasti, mikä vahvistaa sotapäälliköiden valtaa ja asemaa kyseisillä alueilla, jolloin maa saattaa joutua ratkaisevien valintojen eteen ja muuttua oopiumitaloudeksi, elleivät maan hallitus, asianosaiset maat ja kansainvälinen yhteisö ryhdy tarmokkaisiin toimiin; pitää Pariisissa toukokuussa 2003 pidetyssä, Keski-Aasian ja Euroopan välisiä huumereittejä käsitelleessä ministerikokouksessa tehtyjä päätelmiä myönteisinä, sillä Afganistanista peräisin olevien maiden kanssa tekemisiin joutuvia maita kannustettiin hyväksymään kansallisia strategioita kysynnän ja tarjonnan supistamiseksi sekä perustamaan yksi virasto, joka koordinoisi kutakin kansallista politiikkaa; korostaa kuitenkin jälleen kastelukanavien kunnostamisen ensisijaisuutta, sillä ne ovat ainoa keino, jolla mahdollistetaan unikon vaihtoehtojen viljely; katsoo, että olisi harkittava koko oopiumsadon ostamista ja tuhoamista siten, että tähän käytetään kansainvälisten lahjoittajien varoja sekä varoja, jotka tämän johdosta säästyvät kansainvälisiltä huumausainelainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavilta viranomaisilta; |
| --- | --- |

28.

korostaa olevansa huolissaan siitä, että Afganistanin laiton oopiumintuotanto on lisääntynyt äskettäin hyvin voimakkaasti, mikä vahvistaa sotapäälliköiden valtaa ja asemaa kyseisillä alueilla, jolloin maa saattaa joutua ratkaisevien valintojen eteen ja muuttua oopiumitaloudeksi, elleivät maan hallitus, asianosaiset maat ja kansainvälinen yhteisö ryhdy tarmokkaisiin toimiin; pitää Pariisissa toukokuussa 2003 pidetyssä, Keski-Aasian ja Euroopan välisiä huumereittejä käsitelleessä ministerikokouksessa tehtyjä päätelmiä myönteisinä, sillä Afganistanista peräisin olevien maiden kanssa tekemisiin joutuvia maita kannustettiin hyväksymään kansallisia strategioita kysynnän ja tarjonnan supistamiseksi sekä perustamaan yksi virasto, joka koordinoisi kutakin kansallista politiikkaa; korostaa kuitenkin jälleen kastelukanavien kunnostamisen ensisijaisuutta, sillä ne ovat ainoa keino, jolla mahdollistetaan unikon vaihtoehtojen viljely; katsoo, että olisi harkittava koko oopiumsadon ostamista ja tuhoamista siten, että tähän käytetään kansainvälisten lahjoittajien varoja sekä varoja, jotka tämän johdosta säästyvät kansainvälisiltä huumausainelainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavilta viranomaisilta;

| 29. | palauttaa mieliin, että vuodeksi 2004 Euroopan parlamentti kirjasi varauksiin 15 miljoonaa euroa jälleenrakennukseen tarkoitettuja varoja odottamaan huumeiden torjuntaa ja vaihtoehtoisten viljelykasvien edistämistä koskevaa komission ohjelmaa uusien mahdollisuuksien kehittämiseksi viljelijöille ja kyseisten huumeiden viennin estämiseksi; |
| --- | --- |

29.

palauttaa mieliin, että vuodeksi 2004 Euroopan parlamentti kirjasi varauksiin 15 miljoonaa euroa jälleenrakennukseen tarkoitettuja varoja odottamaan huumeiden torjuntaa ja vaihtoehtoisten viljelykasvien edistämistä koskevaa komission ohjelmaa uusien mahdollisuuksien kehittämiseksi viljelijöille ja kyseisten huumeiden viennin estämiseksi;

| 30. | pyytää komissiota esittämään laadullisen ja määrällisen arvioinnin paikan päällä jo toteutettujen yhteisön ohjelmien ja rahoitusavun tuloksista erityisesti mitä tulee elinolojen ja naisten aseman parantamiseen; |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota esittämään laadullisen ja määrällisen arvioinnin paikan päällä jo toteutettujen yhteisön ohjelmien ja rahoitusavun tuloksista erityisesti mitä tulee elinolojen ja naisten aseman parantamiseen;

| 31. | korostaa, että Afganistanin ja sen naapurimaiden olisi asetettava afgaanipakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden turvallinen ja vapaaehtoinen palaaminen yhdeksi tärkeimmistä tavoitteistaan, ja edellyttää kansainväliseltä yhteisöltä yleensä ja erityisesti EU:lta asianmukaisia resursseja ja pysyvää sitoutumista asiaan; uskoo, että tällöin tarvitaan vaiheistettuja ja koordinoituja toimia, jotka sovitetaan vastaanottavien tai määränpäänä olevien yhteisöjen vastaanottokykyyn; on kuitenkin huolissaan, koska YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) on turvallisuustilanteen heikkenemisen perusteella sulkenut väliaikaisesti Pakistanissa sijaitsevat afgaanien vapaaehtoiseksi palauttamiseksi toimivat keskukset; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että Afganistanin ja sen naapurimaiden olisi asetettava afgaanipakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden turvallinen ja vapaaehtoinen palaaminen yhdeksi tärkeimmistä tavoitteistaan, ja edellyttää kansainväliseltä yhteisöltä yleensä ja erityisesti EU:lta asianmukaisia resursseja ja pysyvää sitoutumista asiaan; uskoo, että tällöin tarvitaan vaiheistettuja ja koordinoituja toimia, jotka sovitetaan vastaanottavien tai määränpäänä olevien yhteisöjen vastaanottokykyyn; on kuitenkin huolissaan, koska YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) on turvallisuustilanteen heikkenemisen perusteella sulkenut väliaikaisesti Pakistanissa sijaitsevat afgaanien vapaaehtoiseksi palauttamiseksi toimivat keskukset;

| 32. | kehottaa Yhdistyneitä Kansakuntia, Kansainvälistä Punaista Ristiä ja Afganistanin väliaikaishallintoa tutkimaan Sheberganin alueella marraskuussa 2001 tapahtunutta vankien joukkomurhaa ja takaamaan mahdollisille todistajille tarvittavan suojelun; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Yhdistyneitä Kansakuntia, Kansainvälistä Punaista Ristiä ja Afganistanin väliaikaishallintoa tutkimaan Sheberganin alueella marraskuussa 2001 tapahtunutta vankien joukkomurhaa ja takaamaan mahdollisille todistajille tarvittavan suojelun;

| 33. | kehottaa Yhdistyneitä Kansakuntia, Kansainvälistä Punaista Ristiä ja Afganistanin väliaikaishallintoa tutkimaan kaikki tapaukset, joissa viime vuosina on syyllistytty sotarikoksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan tai kansanmurhaan; |
| --- | --- |

33.

kehottaa Yhdistyneitä Kansakuntia, Kansainvälistä Punaista Ristiä ja Afganistanin väliaikaishallintoa tutkimaan kaikki tapaukset, joissa viime vuosina on syyllistytty sotarikoksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan tai kansanmurhaan;

| 34. | vaatii selvyyttä sen suhteen, mikä on Afganistanin tuleva rooli alueellisessa energiapolitiikassa, erityisesti öljy- ja kaasuputkien rakentamisessa Keski-Aasiasta Afganistanin läpi; |
| --- | --- |

34.

vaatii selvyyttä sen suhteen, mikä on Afganistanin tuleva rooli alueellisessa energiapolitiikassa, erityisesti öljy- ja kaasuputkien rakentamisessa Keski-Aasiasta Afganistanin läpi;

| 35. | kehottaa EU:ta käsittelemään Yhdysvaltojen kanssa kysymystä Geneven yleissopimuksen mukaisten oikeuksien myöntämisestä kaikille vangeille, etenkin Guantanamossa ja Bagramissa pidätettyinä oleville; kehottaa lisäksi Yhdistyneitä Kansakuntia ja Afganistanin väliaikaista hallintoa varmistamaan kaikille talebanien kanssa käytyjen taistelujen aikana vangeiksi saaduille vastaavat oikeudet ja siirtämään heidät Afganistanin vankiloihin maan väliaikaishallinnon valvontaan; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EU:ta käsittelemään Yhdysvaltojen kanssa kysymystä Geneven yleissopimuksen mukaisten oikeuksien myöntämisestä kaikille vangeille, etenkin Guantanamossa ja Bagramissa pidätettyinä oleville; kehottaa lisäksi Yhdistyneitä Kansakuntia ja Afganistanin väliaikaista hallintoa varmistamaan kaikille talebanien kanssa käytyjen taistelujen aikana vangeiksi saaduille vastaavat oikeudet ja siirtämään heidät Afganistanin vankiloihin maan väliaikaishallinnon valvontaan;

| 36. | katsoo, että vakaus ja koko alueen laajamittainen demokratisointi ovat edellytys normaalien poliittisten olojen luomiselle Afganistanissa, ja tuo tässä yhteydessä julki huolensa naapurimaa Pakistanin roolin johdosta ja sen suhteen, että Pakistanin hallituksen ponnistelut rauhan ja jälleenrakennuksen tukemiseksi Afganistanissa rakentavalla tavalla ovat olleet riittämättömät; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että vakaus ja koko alueen laajamittainen demokratisointi ovat edellytys normaalien poliittisten olojen luomiselle Afganistanissa, ja tuo tässä yhteydessä julki huolensa naapurimaa Pakistanin roolin johdosta ja sen suhteen, että Pakistanin hallituksen ponnistelut rauhan ja jälleenrakennuksen tukemiseksi Afganistanissa rakentavalla tavalla ovat olleet riittämättömät;

| 37. | pitää välttämättömänä, että naapurivaltiot ja erityisesti Pakistan ja Iran kunnioittavat Afganistanin alueellista koskemattomuutta, pidättyvät puuttumasta Afganistanin sisäisiin asioihin ja lopettavat kaiken hiljaisen tai muun tukensa kaikille poliittisille tai aseellisille afgaaniryhmittymille; kehottaa erityisesti Pakistania toteuttamaan välittömiä ja tehokkaita toimenpiteitä, joilla estetään hallituksenvastaisia poliittisia ja sotilaallisia afgaaniryhmittymiä ja -johtajia käyttämästä sen aluetta turvapaikkanaan ja tukikohtanaan Afganistanin hallitusta ja liittouman joukkoja sekä kansainvälisiä ja paikallisia kehitysyhteistyöntekijöitä vastaan suuntautuvia operaatioita varten; |
| --- | --- |

37.

pitää välttämättömänä, että naapurivaltiot ja erityisesti Pakistan ja Iran kunnioittavat Afganistanin alueellista koskemattomuutta, pidättyvät puuttumasta Afganistanin sisäisiin asioihin ja lopettavat kaiken hiljaisen tai muun tukensa kaikille poliittisille tai aseellisille afgaaniryhmittymille; kehottaa erityisesti Pakistania toteuttamaan välittömiä ja tehokkaita toimenpiteitä, joilla estetään hallituksenvastaisia poliittisia ja sotilaallisia afgaaniryhmittymiä ja -johtajia käyttämästä sen aluetta turvapaikkanaan ja tukikohtanaan Afganistanin hallitusta ja liittouman joukkoja sekä kansainvälisiä ja paikallisia kehitysyhteistyöntekijöitä vastaan suuntautuvia operaatioita varten;

| 38. | pitää tervetulleena ajatusta Petersbergin prosessin jatkamisesta vaalien jälkeen sekä siihen liittyviä kansainvälisen yhteisön suunnitelmia järjestää vuonna 2004 uusi Afganistan-konferenssi; on vakuuttunut siitä, että tähän mennessä rinnakkain edenneet rauhan turvaamisen ja taloudellisen jälleenrakentamisen prosessit on koordinoitava tiiviimmin; kehottaa tässä yhteydessä laatimaan monivuotisen puiteohjelman, jolla taataan kansainvälisen yhteisön sitoutuminen turvallisuuteen, demokratisointiin ja jälleenrakentamiseen Afganistanissa; pitää tämän vuoksi välttämättömänä, että laaditaan konkreettinen ohjelma ja aikataulu tehokasta ja kattavaa aseriisuntaa varten ja asetetaan ohjelman käyttöön riittävät taloudelliset varat; |
| --- | --- |

38.

pitää tervetulleena ajatusta Petersbergin prosessin jatkamisesta vaalien jälkeen sekä siihen liittyviä kansainvälisen yhteisön suunnitelmia järjestää vuonna 2004 uusi Afganistan-konferenssi; on vakuuttunut siitä, että tähän mennessä rinnakkain edenneet rauhan turvaamisen ja taloudellisen jälleenrakentamisen prosessit on koordinoitava tiiviimmin; kehottaa tässä yhteydessä laatimaan monivuotisen puiteohjelman, jolla taataan kansainvälisen yhteisön sitoutuminen turvallisuuteen, demokratisointiin ja jälleenrakentamiseen Afganistanissa; pitää tämän vuoksi välttämättömänä, että laaditaan konkreettinen ohjelma ja aikataulu tehokasta ja kattavaa aseriisuntaa varten ja asetetaan ohjelman käyttöön riittävät taloudelliset varat;

| 39. | toteaa olevansa syvästi huolissaan maan etelä- ja kaakkoisosien ja erityisesti Gardezin, Paktian ja Paktikan alueiden turvallisuustilanteen huononemisesta, joka ei ainoastaan uhkaa paikallisten siviilien henkeä vaan myös kunnostamispyrkimyksiä ja humanitaarisia pyrkimyksiä; on huolissaan siitä, että tilanne saattaa heiketä ja uhata meneillään olevan perustuslaki- ja vaaliprosessin onnistumista; korostaa, että kansainvälisten joukkojen ja Afganistanin uuden kansallisen armeijan on taattava näiden alueiden turvallisuus; |
| --- | --- |

39.

toteaa olevansa syvästi huolissaan maan etelä- ja kaakkoisosien ja erityisesti Gardezin, Paktian ja Paktikan alueiden turvallisuustilanteen huononemisesta, joka ei ainoastaan uhkaa paikallisten siviilien henkeä vaan myös kunnostamispyrkimyksiä ja humanitaarisia pyrkimyksiä; on huolissaan siitä, että tilanne saattaa heiketä ja uhata meneillään olevan perustuslaki- ja vaaliprosessin onnistumista; korostaa, että kansainvälisten joukkojen ja Afganistanin uuden kansallisen armeijan on taattava näiden alueiden turvallisuus;

| 40. | toteaa, ettei muun maailman pidä jälleen kerran unohtaa Afganistania, kun otetaan huomioon humanitaarinen näkökulma sekä muistetaan Afganistanin maantieteellis-strateginen merkitys ja historiasta saadut opetukset; |
| --- | --- |

40.

toteaa, ettei muun maailman pidä jälleen kerran unohtaa Afganistania, kun otetaan huomioon humanitaarinen näkökulma sekä muistetaan Afganistanin maantieteellis-strateginen merkitys ja historiasta saadut opetukset;

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 177 E, 25.7.2002, s. 310.

(2)  EUVL C 272 E, 13.11.2003, s. 473.

(3)  P5_TA(2003)0016.

(4)  5072/04.

(5)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

(6)  EUVL L 82, 29.3.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0099

Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittamisesta

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Barcelonan julistuksen, 28. marraskuuta 1995 hyväksytyn työohjelman sekä Euro- Välimeri-prosessin viimeaikaisen myönteisen kehityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Barcelonan julistuksen, 28. marraskuuta 1995 hyväksytyn työohjelman sekä Euro- Välimeri-prosessin viimeaikaisen myönteisen kehityksen,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat Välimeren-politiikkaa ja Lähi-itää koskevat päätöslauselmansa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat Välimeren-politiikkaa ja Lähi-itää koskevat päätöslauselmansa,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2003 antamansa päätöslauselman laajemmasta Euroopasta ja naapuruudesta: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2003 antamansa päätöslauselman laajemmasta Euroopasta ja naapuruudesta: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen” (KOM(2003) 294), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa toteutettavien, ihmisoikeuksiin ja demokratiakehitykseen liittyvien EU:n toimien lujittaminen” (KOM(2003) 294),

| — | ottaa huomioon demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta edistävien kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29. huhtikuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 975/1999 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta edistävien kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29. huhtikuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 975/1999 (2),

| — | ottaa huomioon demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta kolmansissa maissa yhteisön yhteistyöpolitiikan puitteissa edistävien yhteisön toimien, jotka ovat muita kuin kehitysyhteistyötoimia, täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29. huhtikuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 976/1999 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta kolmansissa maissa yhteisön yhteistyöpolitiikan puitteissa edistävien yhteisön toimien, jotka ovat muita kuin kehitysyhteistyötoimia, täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29. huhtikuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 976/1999 (3),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät (Thessaloniki 20. kesäkuuta 2003; Bryssel 12. joulukuuta 2003) EU:n turvallisuusstrategiasta ja arabimaista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät (Thessaloniki 20. kesäkuuta 2003; Bryssel 12. joulukuuta 2003) EU:n turvallisuusstrategiasta ja arabimaista,

| — | ottaa huomioon komission ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 9. joulukuuta 2003 toimittaman strategia-asiakirjan EU:n ja arabimaiden välisten suhteiden vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 9. joulukuuta 2003 toimittaman strategia-asiakirjan EU:n ja arabimaiden välisten suhteiden vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman UNDP:n ”Arab Human Development Report” -raportit vuodelta 2002 ja 2003, jotka ovat arabiasiantuntijoiden laatimia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman UNDP:n ”Arab Human Development Report” -raportit vuodelta 2002 ja 2003, jotka ovat arabiasiantuntijoiden laatimia,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja perusvapauksien edistäminen ovat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan painopisteitä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja perusvapauksien edistäminen ovat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan painopisteitä,

| B. | katsoo, että EU:n tulisi tehdä kaikkensa sen perustana olevien arvojen välittämiseksi naapurimaille ja niiden jakamiseksi naapurimaiden kanssa, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n tulisi tehdä kaikkensa sen perustana olevien arvojen välittämiseksi naapurimaille ja niiden jakamiseksi naapurimaiden kanssa,

| C. | ottaa huomioon, että Eurooppaa ympäröivät kaarena epävakaat alueet hauraista uusista itsenäisistä valtioista arabimaihin, joissa UNDP:n havaintojen mukaan poliittinen osallistuminen on edelleen vähäistä, mikä ilmenee aidon edustuksellisen demokratian puuttumisena ja vapauksien rajoittamisena samalla, kun ihmisten pyrkimykset sukupuolten välisen tasa-arvon lisäämiseen koulutuksessa, vapauteen ja päätöksentekoon osallistumisen tehostamiseen ovat vahvimpia maailmassa tällä hetkellä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Eurooppaa ympäröivät kaarena epävakaat alueet hauraista uusista itsenäisistä valtioista arabimaihin, joissa UNDP:n havaintojen mukaan poliittinen osallistuminen on edelleen vähäistä, mikä ilmenee aidon edustuksellisen demokratian puuttumisena ja vapauksien rajoittamisena samalla, kun ihmisten pyrkimykset sukupuolten välisen tasa-arvon lisäämiseen koulutuksessa, vapauteen ja päätöksentekoon osallistumisen tehostamiseen ovat vahvimpia maailmassa tällä hetkellä,

| D. | katsoo, että laajentuneen EU:n tulee pyrkiä johdonmukaisten suhteiden kehittämiseen Välimeren alueen ja laajemman Lähi-idän naapurimaiden kanssa niin, että suhteet pohjautuvat ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamiseen sekä eri kulttuurien ja uskontojen väliseen vuoropuheluun, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että laajentuneen EU:n tulee pyrkiä johdonmukaisten suhteiden kehittämiseen Välimeren alueen ja laajemman Lähi-idän naapurimaiden kanssa niin, että suhteet pohjautuvat ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamiseen sekä eri kulttuurien ja uskontojen väliseen vuoropuheluun,

| E. | panee merkille, että demokratian ja ihmisoikeuksien suhteen ei ole juuri saavutettu konkreettista edistystä EU:n kumppanuusvaltioissa, jotka kuuluvat Barcelonan-prosessiin ja jotka ovat neuvotelleet EU:n kanssa assosiaatiosopimuksia, |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että demokratian ja ihmisoikeuksien suhteen ei ole juuri saavutettu konkreettista edistystä EU:n kumppanuusvaltioissa, jotka kuuluvat Barcelonan-prosessiin ja jotka ovat neuvotelleet EU:n kanssa assosiaatiosopimuksia,

| F. | ottaa huomioon, että komissio ja korkea edustaja ovat sitoutuneet EU:n yhä kunnianhimoisempiin suhteisiin laajempaan Lähi-itään, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio ja korkea edustaja ovat sitoutuneet EU:n yhä kunnianhimoisempiin suhteisiin laajempaan Lähi-itään,

| G. | panee merkille, että EU ja monet sen jäsenvaltioista ovat panneet alulle Sana'an alueellisen hallitustenvälisen konferenssin, joka käsitteli demokratiaa, ihmisoikeuksia sekä kansainvälisen rikostuomioistuimen roolia ja joka pidettiin Jemenissä 10.-12. tammikuuta 2004 alueen kaikkien maiden läsnäollessa hallitusten ja parlamenttien tasolla ja johon osallistui myös kansalaisyhteiskunnan edustajia, |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että EU ja monet sen jäsenvaltioista ovat panneet alulle Sana'an alueellisen hallitustenvälisen konferenssin, joka käsitteli demokratiaa, ihmisoikeuksia sekä kansainvälisen rikostuomioistuimen roolia ja joka pidettiin Jemenissä 10.-12. tammikuuta 2004 alueen kaikkien maiden läsnäollessa hallitusten ja parlamenttien tasolla ja johon osallistui myös kansalaisyhteiskunnan edustajia,

| H. | panee merkille, että tämän konferenssin jälkeen paikalla olleet kansalliset valtuuskunnat hyväksyivät ”Sana'an julistuksen” (4) ja sitoutuivat takaamaan sen toteutuksen ja noudattamisen unionin prioriteettien ja eurooppalaisen demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan aloitteen suuntaviivojen mukaisesti, |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että tämän konferenssin jälkeen paikalla olleet kansalliset valtuuskunnat hyväksyivät ”Sana'an julistuksen” (4) ja sitoutuivat takaamaan sen toteutuksen ja noudattamisen unionin prioriteettien ja eurooppalaisen demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan aloitteen suuntaviivojen mukaisesti,

| I. | ottaa huomioon, että EU:n käytettävissä tällä alueella on joukko välineitä, kuten Barcelonan prosessi, AKT-kehys ja kehittyvä yhteistyö Iranin sekä Arabiliiton 22 maan kanssa, joihin kuuluvat muiden muassa Irak, Persianlahden valtiot, Libya ja Jemen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n käytettävissä tällä alueella on joukko välineitä, kuten Barcelonan prosessi, AKT-kehys ja kehittyvä yhteistyö Iranin sekä Arabiliiton 22 maan kanssa, joihin kuuluvat muiden muassa Irak, Persianlahden valtiot, Libya ja Jemen,

| J. | panee merkille, että näitä välineitä ei ole vielä käytetty täysipainoisesti etenkään, kun on kyse assosiaatiosopimusten 2 artiklasta (niin kutsuttu ”ihmisoikeuslauseke”), jolla ei ole vielä selkeää toteutusmekanismia, |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että näitä välineitä ei ole vielä käytetty täysipainoisesti etenkään, kun on kyse assosiaatiosopimusten 2 artiklasta (niin kutsuttu ”ihmisoikeuslauseke”), jolla ei ole vielä selkeää toteutusmekanismia,

| K. | ottaa huomioon, että vuonna 1992 Euroopan parlamentti perusti 100 miljoonan euron eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) ja osallistui sen hallintoon vuoteen 1998 asti, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuonna 1992 Euroopan parlamentti perusti 100 miljoonan euron eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) ja osallistui sen hallintoon vuoteen 1998 asti,

| L. | katsoo, että EIDHR:n lisäarvo on siinä, että vain sitä voidaan käyttää ilman isäntävaltion suostumusta ja missä tahansa maassa, sillä varat voivat mennä suoraan riippumattomille kumppaneille ja erityisesti valtioista riippumattomille ja kansainvälisille järjestöille, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EIDHR:n lisäarvo on siinä, että vain sitä voidaan käyttää ilman isäntävaltion suostumusta ja missä tahansa maassa, sillä varat voivat mennä suoraan riippumattomille kumppaneille ja erityisesti valtioista riippumattomille ja kansainvälisille järjestöille,

| M. | pitää sosiaalista ja taloudellista kehitystä erittäin tärkeänä, mutta katsoo myös, että uudistusten tulisi olla avustusohjelmien edellytyksenä nyt, kun demokratia ja ihmisoikeudet ovat EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävien sopimusten olennaisia osia, |
| --- | --- |

M.

pitää sosiaalista ja taloudellista kehitystä erittäin tärkeänä, mutta katsoo myös, että uudistusten tulisi olla avustusohjelmien edellytyksenä nyt, kun demokratia ja ihmisoikeudet ovat EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävien sopimusten olennaisia osia,

| N. | katsoo, että Euro-Välimeren parlamentaarisen yleiskokouksen perustaminen voi tuoda mukanaan uutta ja aitoa energiaa, joka johtaa konkreettisiin muutoksiin alueen maiden ihmisoikeustilanteessa, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Euro-Välimeren parlamentaarisen yleiskokouksen perustaminen voi tuoda mukanaan uutta ja aitoa energiaa, joka johtaa konkreettisiin muutoksiin alueen maiden ihmisoikeustilanteessa,

| O. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen ja tukeminen on avaintekijä demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kehittämisessä, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen ja tukeminen on avaintekijä demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kehittämisessä,

| 1. | pitää myönteisenä edellä mainittua komission tiedonantoa ja kannattaa ja tukee sen kymmentä ensisijaista toimenpidettä kehottaen samalla komissiota laatimaan vuotuisen kertomuksen niiden toteuttamisesta; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä edellä mainittua komission tiedonantoa ja kannattaa ja tukee sen kymmentä ensisijaista toimenpidettä kehottaen samalla komissiota laatimaan vuotuisen kertomuksen niiden toteuttamisesta;

| 2. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnalle tulisi antaa keskeinen rooli Välimeren maiden kumppanuuksissa, ja kehottaa jälleen toteuttamaan toimia, joilla pyritään luomaan rikas yhteiskuntarakenne; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kansalaisyhteiskunnalle tulisi antaa keskeinen rooli Välimeren maiden kumppanuuksissa, ja kehottaa jälleen toteuttamaan toimia, joilla pyritään luomaan rikas yhteiskuntarakenne;

| 3. | pyytää, että tämä menettelytapa hyväksytään Välimeren alueella ja sitä laajemmalti sopusoinnussa viimeaikaisen kehityksen kanssa painottaen erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia, kuten yhteisen ulkoja turvallisuuspolitiikka edellyttää; |
| --- | --- |

3.

pyytää, että tämä menettelytapa hyväksytään Välimeren alueella ja sitä laajemmalti sopusoinnussa viimeaikaisen kehityksen kanssa painottaen erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia, kuten yhteisen ulkoja turvallisuuspolitiikka edellyttää;

| 4. | pitää tarpeellisena kaikkien Välimeren maiden kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten 2 artiklan puolivälin tarkastelua, jotta voitaisiin arvioida, toteutuuko ihmisoikeuksien erityisesti naisten oikeuksien sekä ja demokratian periaatteiden kunnioitus täysin näissä sopimuksissa; vaatii ottamaan käyttöön erityiset mekanismit, jotka mahdollistavat Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksissa olevan ihmisoikeuslausekkeen entistä tehokkaamman soveltamisen; |
| --- | --- |

4.

pitää tarpeellisena kaikkien Välimeren maiden kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten 2 artiklan puolivälin tarkastelua, jotta voitaisiin arvioida, toteutuuko ihmisoikeuksien erityisesti naisten oikeuksien sekä ja demokratian periaatteiden kunnioitus täysin näissä sopimuksissa; vaatii ottamaan käyttöön erityiset mekanismit, jotka mahdollistavat Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksissa olevan ihmisoikeuslausekkeen entistä tehokkaamman soveltamisen;

| 5. | toteaa unionin toimien nyt saaman uuden sysäyksen yhteydessä, että EIDHR voi toimia vain EU:n yleisen ihmisoikeus- ja demokratisoimispolitiikan puitteissa ja että sitä tulisi soveltaa edelleen järjestelmällisesti ja joustavasti laajemmalla Lähi-idän alueella ja laajemman Euroopan naapurimaissa etenkin, kun otetaan huomioon parlamentin vuoden 2004 talousarvioon hyväksymä 17,5 miljoonan euron määrärahalisäys, jolla muun muassa tuetaan ja kannustetaan aktiivisesti ”Sana'an julistuksen” toteuttamista, sekä muissa maissa, joissa isäntähallituksen suostumusta on mahdotonta saada; pyytää lisäksi, että avustusvaroja käytetään demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseen muualla; |
| --- | --- |

5.

toteaa unionin toimien nyt saaman uuden sysäyksen yhteydessä, että EIDHR voi toimia vain EU:n yleisen ihmisoikeus- ja demokratisoimispolitiikan puitteissa ja että sitä tulisi soveltaa edelleen järjestelmällisesti ja joustavasti laajemmalla Lähi-idän alueella ja laajemman Euroopan naapurimaissa etenkin, kun otetaan huomioon parlamentin vuoden 2004 talousarvioon hyväksymä 17,5 miljoonan euron määrärahalisäys, jolla muun muassa tuetaan ja kannustetaan aktiivisesti ”Sana'an julistuksen” toteuttamista, sekä muissa maissa, joissa isäntähallituksen suostumusta on mahdotonta saada; pyytää lisäksi, että avustusvaroja käytetään demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseen muualla;

| 6. | pyytää, että eurooppalaista ihmisoikeus- ja demokratia-aloitetta käytettäisiin nyt laajemman Euroopan naapuruusstrategiassa, kuten ehdokasvaltioita koskevien Kööpenhaminan poliittisten kriteerien yhteydessä tehtiin, osana mittausmekanismia, jolla seurataan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien kriteerien - jotka ovat olennainen osa kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia - noudattamista; |
| --- | --- |

6.

pyytää, että eurooppalaista ihmisoikeus- ja demokratia-aloitetta käytettäisiin nyt laajemman Euroopan naapuruusstrategiassa, kuten ehdokasvaltioita koskevien Kööpenhaminan poliittisten kriteerien yhteydessä tehtiin, osana mittausmekanismia, jolla seurataan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien kriteerien - jotka ovat olennainen osa kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia - noudattamista;

| 7. | odottaa, että Meda-ohjelman käytettävissä olevat varat, jotka on tarkoitettu demokratian, hyvän hallintotavan ja kansalaisyhteiskunnan toimien tukemiseen ja joita on monta kertaa enemmän (477 miljoonaa euroa) kuin eurooppalaiselle ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteelle varattuja varoja (7 miljoonaa euroa), käytetään täysin ja että ne täydentävät eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen toimia; toivoo, että kehitettäisiin erityisiä ohjelmia, joilla tuetaan naisten osallistumista yhteiskuntaelämään ja politiikkaan; |
| --- | --- |

7.

odottaa, että Meda-ohjelman käytettävissä olevat varat, jotka on tarkoitettu demokratian, hyvän hallintotavan ja kansalaisyhteiskunnan toimien tukemiseen ja joita on monta kertaa enemmän (477 miljoonaa euroa) kuin eurooppalaiselle ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteelle varattuja varoja (7 miljoonaa euroa), käytetään täysin ja että ne täydentävät eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen toimia; toivoo, että kehitettäisiin erityisiä ohjelmia, joilla tuetaan naisten osallistumista yhteiskuntaelämään ja politiikkaan;

| 8. | muistuttaa, että EIDHR:n alkuperäisinä tavoitteina oli edistää oikeusvaltio-periaatteen ohjaaman demokraattisen yhteiskunnan käsitettä, valtioista riippumattomien moniarvoista demokraattista yhteiskuntaa edistävien järjestöjen työtä sekä demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja erityisesti naisten oikeuksia ja vapaita tiedotusvälineitä koskevan erityisasiantuntemuksen sekä teknisten taitojen siirtämistä kyseisten maiden ammattiryhmille ja -yhdistyksille; pahoittelee, että ohjelmalla on nyt 25 hajanaista tavoitetta ja 32 painopistemaata, joista joillakin ei ole minkäänlaista tunnistettavaa yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että EIDHR:n alkuperäisinä tavoitteina oli edistää oikeusvaltio-periaatteen ohjaaman demokraattisen yhteiskunnan käsitettä, valtioista riippumattomien moniarvoista demokraattista yhteiskuntaa edistävien järjestöjen työtä sekä demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja erityisesti naisten oikeuksia ja vapaita tiedotusvälineitä koskevan erityisasiantuntemuksen sekä teknisten taitojen siirtämistä kyseisten maiden ammattiryhmille ja -yhdistyksille; pahoittelee, että ohjelmalla on nyt 25 hajanaista tavoitetta ja 32 painopistemaata, joista joillakin ei ole minkäänlaista tunnistettavaa yhteenkuuluvuutta;

| 9. | pahoittelee, että EIDHR on nyt haavoittuvainen byrokraattisten rajoitusten suhteen, ja pyytää komissiota esittämään EIDHR:n rahoitusta ja hallintoa koskevia ehdotuksia tavalla, joka vastaa joustavan, nopeat toimet mahdollistavan ja joskus luottamuksellisen sekä hyvin herkän ohjelman tarpeita, mahdollisesti vuoden 2001 nopean toiminnan järjestelmän mallia seuraten; |
| --- | --- |

9.

pahoittelee, että EIDHR on nyt haavoittuvainen byrokraattisten rajoitusten suhteen, ja pyytää komissiota esittämään EIDHR:n rahoitusta ja hallintoa koskevia ehdotuksia tavalla, joka vastaa joustavan, nopeat toimet mahdollistavan ja joskus luottamuksellisen sekä hyvin herkän ohjelman tarpeita, mahdollisesti vuoden 2001 nopean toiminnan järjestelmän mallia seuraten;

| 10. | toteaa tässä yhteydessä, että Tunisian viranomaiset estävät edelleen sellaisten EIDHR:n yhteydessä hyväksyttyjen hankkeiden rahoittamisen, joista hyötyvät riippumattomat kansalaisjärjestöt ja etenkin Tunisian ihmisoikeusliitto, ja pahoittelee, että maan hallitus on myös estänyt monien kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisen Sana'an konferenssiin; |
| --- | --- |

10.

toteaa tässä yhteydessä, että Tunisian viranomaiset estävät edelleen sellaisten EIDHR:n yhteydessä hyväksyttyjen hankkeiden rahoittamisen, joista hyötyvät riippumattomat kansalaisjärjestöt ja etenkin Tunisian ihmisoikeusliitto, ja pahoittelee, että maan hallitus on myös estänyt monien kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisen Sana'an konferenssiin;

| 11. | pyytää komissiota toteuttamaan EIDHR:n tavoitteita vastaavat hallinnolliset menettelyt, jotta voitaisiin taata johdonmukaisuus ja tehokkuus sen tehtävässä, joka on kansalaisjärjestöjen ja muiden järjestöjen tukeminen; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota toteuttamaan EIDHR:n tavoitteita vastaavat hallinnolliset menettelyt, jotta voitaisiin taata johdonmukaisuus ja tehokkuus sen tehtävässä, joka on kansalaisjärjestöjen ja muiden järjestöjen tukeminen;

| 12. | pyytää palauttamaan eurooppalaiseen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteeseen mahdollisuuden ottaa mukaan kolmansien maiden parlamentteja ja kouluttaa parlamenttien henkilöstöä; |
| --- | --- |

12.

pyytää palauttamaan eurooppalaiseen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteeseen mahdollisuuden ottaa mukaan kolmansien maiden parlamentteja ja kouluttaa parlamenttien henkilöstöä;

| 13. | pyytää uutta Euro-Välimeren parlamentaarista yleiskokousta osallistumaan aktiivisesti EIDHR:n seurantaa koskevaan keskusteluun; |
| --- | --- |

13.

pyytää uutta Euro-Välimeren parlamentaarista yleiskokousta osallistumaan aktiivisesti EIDHR:n seurantaa koskevaan keskusteluun;

| 14. | pyytää, että Euroopan parlamentti voisi jälleen osallistua EIDHR:n suuntaviivoja ja tavoitteita koskevaan päätöksentekoon sekä tulosten arviointiin osallistumatta kuitenkaan hankkeiden hallinnointiin, jotta se voisi tuoda prosessiin joustavuutta, valvontaa sekä tarvittavan poliittisen ulottuvuuden; |
| --- | --- |

14.

pyytää, että Euroopan parlamentti voisi jälleen osallistua EIDHR:n suuntaviivoja ja tavoitteita koskevaan päätöksentekoon sekä tulosten arviointiin osallistumatta kuitenkaan hankkeiden hallinnointiin, jotta se voisi tuoda prosessiin joustavuutta, valvontaa sekä tarvittavan poliittisen ulottuvuuden;

| 15. | kehottaa Euro-Välimeren parlamentaariseen yleiskokoukseen osallistuvaa valtuuskuntaansa etsimään tapoja käsitellä alueen demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa kysymystä yleiskokouksen seuraavissa kokoontumisissa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euro-Välimeren parlamentaariseen yleiskokoukseen osallistuvaa valtuuskuntaansa etsimään tapoja käsitellä alueen demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa kysymystä yleiskokouksen seuraavissa kokoontumisissa;

| 16. | muistuttaa menestyksestä, jota saavutettiin Jemenin hallituksen ja No Peace Without Justice -kansalaisjärjestön järjestämässä Sana'an konferenssissa; kiittää 820:tä osanottajaa, joihin kuului 34 hallitusta, siitä, että ne hyväksyivät Sana'an julistuksen; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa menestyksestä, jota saavutettiin Jemenin hallituksen ja No Peace Without Justice -kansalaisjärjestön järjestämässä Sana'an konferenssissa; kiittää 820:tä osanottajaa, joihin kuului 34 hallitusta, siitä, että ne hyväksyivät Sana'an julistuksen;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  P5_TA(2003)0520.

(2)  EYVL L 120, 8.5.1999, s. 1.

(3)  EYVL L 120, 8.5.1999, s. 8.

(4)  www.npwj.org

P5_TA(2004)0100

Iranin vaalit

Euroopan parlamentin päätöslauselma Iranista

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2001 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n suhteista Iranin islamilaiseen tasavaltaan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2001 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n suhteista Iranin islamilaiseen tasavaltaan (1),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Iranista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Iranista,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen joulukuussa 2003 antaman päätöslauselman ihmisoikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen joulukuussa 2003 antaman päätöslauselman ihmisoikeuksista,

| — | panee merkille mielipiteen- ja ilmaisunvapautta käsittelevän YK:n erityisedustajan Ambeyi Ligabon äskettäisen kertomuksen, jossa hän arvostelee erityisesti sitä, että ilmaisunvapaus on kaventunut Iranissa huomattavasti viime vuosina, |
| --- | --- |

—

panee merkille mielipiteen- ja ilmaisunvapautta käsittelevän YK:n erityisedustajan Ambeyi Ligabon äskettäisen kertomuksen, jossa hän arvostelee erityisesti sitä, että ilmaisunvapaus on kaventunut Iranissa huomattavasti viime vuosina,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan,

| A. | tunnustaa Iranin kansalle kuuluvan oikeuden valita omat perustuslailliset puitteensa, |
| --- | --- |

A.

tunnustaa Iranin kansalle kuuluvan oikeuden valita omat perustuslailliset puitteensa,

| B. | sitoutuu universaaleihin arvoihin, kuten oikeusvaltioon, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja demokratiaan, |
| --- | --- |

B.

sitoutuu universaaleihin arvoihin, kuten oikeusvaltioon, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja demokratiaan,

| C. | katsoo, että tiedot, joiden mukaan valvontaneuvosto on kieltänyt ehdokkaita osallistumasta vaaleihin, muuttuvat päivittäin, ja että tällä hetkellä on yhä 75 nykyistä parlamentin jäsentä, joita on kielletty osallistumasta nyt pidettäviin parlamenttivaaleihin, katsoo, että joka tapauksessa näiden kieltojen laajuus on ennenkuulumaton ja ne koskevat nykyisten jäsenten joukosta lähes pelkästään lähellä presidentti Khatamia olevaan Iranin islamilaiseen osallistumisrintamaan kuuluvia parlamentin jäseniä, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tiedot, joiden mukaan valvontaneuvosto on kieltänyt ehdokkaita osallistumasta vaaleihin, muuttuvat päivittäin, ja että tällä hetkellä on yhä 75 nykyistä parlamentin jäsentä, joita on kielletty osallistumasta nyt pidettäviin parlamenttivaaleihin, katsoo, että joka tapauksessa näiden kieltojen laajuus on ennenkuulumaton ja ne koskevat nykyisten jäsenten joukosta lähes pelkästään lähellä presidentti Khatamia olevaan Iranin islamilaiseen osallistumisrintamaan kuuluvia parlamentin jäseniä,

| D. | korostaa, että oikeus asettua ehdolle vaaleissa on olennainen osa demokratiaa ja että poikkeukset tulisi siksi määritellä selvästi laissa kansainvälisesti hyväksyttyjen demokraattisten standardien mukaisesti, |
| --- | --- |

D.

korostaa, että oikeus asettua ehdolle vaaleissa on olennainen osa demokratiaa ja että poikkeukset tulisi siksi määritellä selvästi laissa kansainvälisesti hyväksyttyjen demokraattisten standardien mukaisesti,

| E. | vahvistaa edelleen tukevansa Iranin uudistusprosessia ja vakuuttaa jälleen olevansa halukas lujittamaan poliittisia ja taloudellisia suhteita EU:n ja Iranin välillä, |
| --- | --- |

E.

vahvistaa edelleen tukevansa Iranin uudistusprosessia ja vakuuttaa jälleen olevansa halukas lujittamaan poliittisia ja taloudellisia suhteita EU:n ja Iranin välillä,

| F. | seuraa hyvin huolestuneena Iranissa käytävää poliittista keskustelua menettelyistä, jotka ohjaavat seuraavien parlamenttivaalien ehdokasluettelojen laatimista, |
| --- | --- |

F.

seuraa hyvin huolestuneena Iranissa käytävää poliittista keskustelua menettelyistä, jotka ohjaavat seuraavien parlamenttivaalien ehdokasluettelojen laatimista,

| G. | panee merkille, että presidentti Khatami ja Majlisin edustaja Karrubi suostuivat ajatolla Khameinille osoittamassaan kirjeessä viimeinkin järjestämään vaalit varoittaen kuitenkin siitä, että valvontaneuvoston toimet ovat vähentäneet kilpailua ja heikentäisivät äänestystä kohtaan yleisesti tunnettua intoa; pelkää, että suuri yleisö turhautuu ja vieraantuu entisestään poliittisesta luokasta kokonaisuutena ja että vaaleissa todennäköinen äänestämättä jättäminen suuressa mittakaavassa hyödyttää konservatiivisia ja vanhoillisia voimia pahentaen samalla etenkin nuorten sukupolvien keskuudessa vallitsevaa suurta tyytymättömyyttä, koska islamilaisen vallankumouksen 25 vuotta eivät ole tuoneet mukanaan poliittista ja sosiaalista kehitystä, |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että presidentti Khatami ja Majlisin edustaja Karrubi suostuivat ajatolla Khameinille osoittamassaan kirjeessä viimeinkin järjestämään vaalit varoittaen kuitenkin siitä, että valvontaneuvoston toimet ovat vähentäneet kilpailua ja heikentäisivät äänestystä kohtaan yleisesti tunnettua intoa; pelkää, että suuri yleisö turhautuu ja vieraantuu entisestään poliittisesta luokasta kokonaisuutena ja että vaaleissa todennäköinen äänestämättä jättäminen suuressa mittakaavassa hyödyttää konservatiivisia ja vanhoillisia voimia pahentaen samalla etenkin nuorten sukupolvien keskuudessa vallitsevaa suurta tyytymättömyyttä, koska islamilaisen vallankumouksen 25 vuotta eivät ole tuoneet mukanaan poliittista ja sosiaalista kehitystä,

| H. | katsoo, että Iranilla voisi olla alueella tärkeä ja rakentava rooli, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Iranilla voisi olla alueella tärkeä ja rakentava rooli,

| 1. | on samaa mieltä Iranin presidentin ja Majlisin jäsenten enemmistön kanssa siitä, että tulevia vaaleja ei voida luonnehtia vapaiksi ja oikeudenmukaisiksi, mikä johtuu ensisijaisesti monien ehdokkaiden, joiden joukossa on parlamentin nykyisiä jäseniä, poissulkemisesta; |
| --- | --- |

1.

on samaa mieltä Iranin presidentin ja Majlisin jäsenten enemmistön kanssa siitä, että tulevia vaaleja ei voida luonnehtia vapaiksi ja oikeudenmukaisiksi, mikä johtuu ensisijaisesti monien ehdokkaiden, joiden joukossa on parlamentin nykyisiä jäseniä, poissulkemisesta;

| 2. | pahoittelee, että pyrkimykset demokraattisten rakenteiden perustamiseen ovat kokeneet pahan takaiskun, kun vaaleilla valitsemattomat tahot ovat osoittautuneet vahvemmiksi kuin instituutiot, joille Iranin kansa on suoraan antanut legitiimiyden; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee, että pyrkimykset demokraattisten rakenteiden perustamiseen ovat kokeneet pahan takaiskun, kun vaaleilla valitsemattomat tahot ovat osoittautuneet vahvemmiksi kuin instituutiot, joille Iranin kansa on suoraan antanut legitiimiyden;

| 3. | panee merkille, että valvontaneuvosto on jatkuvasti heikentänyt tämänhetkisen Majlisin uudistusmielisen enemmistön asemaa; panee merkille, että vuoden 2000 jälkeen valvontaneuvosto on veto-oikeudellaan estänyt yli kolmanneksen kaikista parlamentin ratifioimista lakialoitteista; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että valvontaneuvosto on jatkuvasti heikentänyt tämänhetkisen Majlisin uudistusmielisen enemmistön asemaa; panee merkille, että vuoden 2000 jälkeen valvontaneuvosto on veto-oikeudellaan estänyt yli kolmanneksen kaikista parlamentin ratifioimista lakialoitteista;

| 4. | kunnioittaa ja ymmärtää noin 127:n Iranin Majlisin jäsenen eroa seurauksena siitä, että niin monia jäseniä estetään asettumasta uudelleen ehdolle 20. helmikuuta 2004 pidettävissä vaaleissa; |
| --- | --- |

4.

kunnioittaa ja ymmärtää noin 127:n Iranin Majlisin jäsenen eroa seurauksena siitä, että niin monia jäseniä estetään asettumasta uudelleen ehdolle 20. helmikuuta 2004 pidettävissä vaaleissa;

| 5. | pahoittelee, että sen toive tarkkailijavaltuuskunnan lähettämisestä vaaleihin ei toteutunut Iranin tuen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

5.

pahoittelee, että sen toive tarkkailijavaltuuskunnan lähettämisestä vaaleihin ei toteutunut Iranin tuen puutteen vuoksi;

| 6. | varoittaa, että demokraattisen menettelyjen kunnioituksen puute voi johtaa paitsi parlamenttiin, joka ei pysty perustelemaan legitiimiyttään, myös Iranin aseman heikkenemiseen kansainvälisessä yhteisössä, mikä vaikuttaisi väistämättä myös EU:n ja Iranin välisiin suhteisiin; |
| --- | --- |

6.

varoittaa, että demokraattisen menettelyjen kunnioituksen puute voi johtaa paitsi parlamenttiin, joka ei pysty perustelemaan legitiimiyttään, myös Iranin aseman heikkenemiseen kansainvälisessä yhteisössä, mikä vaikuttaisi väistämättä myös EU:n ja Iranin välisiin suhteisiin;

| 7. | pahoittelee, että tällaisissa olosuhteissa pidettävät vaalit eivät ole hyvänä esimerkkinä laajemman Lähi-idän ennestäänkin herkällä alueella; |
| --- | --- |

7.

pahoittelee, että tällaisissa olosuhteissa pidettävät vaalit eivät ole hyvänä esimerkkinä laajemman Lähi-idän ennestäänkin herkällä alueella;

| 8. | on edelleen vakuuttunut siitä, että EU:n kaikkien relevanttien toimielinten jatkuva vuoropuhelu Iranin päätöksentekijöiden, erilaisten poliittisen voimien sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan parlamentin ja Majlisin väliset suhteet mukaan lukien on tärkeämpää kuin koskaan, ja pitää myönteisenä aietta perustaa erillinen suhteista Iraniin vastaava Euroopan parlamentin valtuuskunta; |
| --- | --- |

8.

on edelleen vakuuttunut siitä, että EU:n kaikkien relevanttien toimielinten jatkuva vuoropuhelu Iranin päätöksentekijöiden, erilaisten poliittisen voimien sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan parlamentin ja Majlisin väliset suhteet mukaan lukien on tärkeämpää kuin koskaan, ja pitää myönteisenä aietta perustaa erillinen suhteista Iraniin vastaava Euroopan parlamentin valtuuskunta;

| 9. | tunnustaa Iranin osallistumisen ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun, mutta pahoittelee samalla tämän vuoropuhelun rajoittuneisuutta; vaatii entistä voimakkaammin tuloksiin suuntautuvaa menettelytapaa tiettyjen aiheiden suhteen ja kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan tähän vuoropuheluun entistä laajemmin; |
| --- | --- |

9.

tunnustaa Iranin osallistumisen ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun, mutta pahoittelee samalla tämän vuoropuhelun rajoittuneisuutta; vaatii entistä voimakkaammin tuloksiin suuntautuvaa menettelytapaa tiettyjen aiheiden suhteen ja kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan tähän vuoropuheluun entistä laajemmin;

| 10. | pitäisi myönteisenä Iranin oikeuslaitoksen ja valvontaneuvoston aktiivisempaa osallistumista ihmisoikeuksia koskevaan EU:n ja Iranin väliseen vuoropuheluun; |
| --- | --- |

10.

pitäisi myönteisenä Iranin oikeuslaitoksen ja valvontaneuvoston aktiivisempaa osallistumista ihmisoikeuksia koskevaan EU:n ja Iranin väliseen vuoropuheluun;

| 11. | on valmis määrittämään EU:n ja Iranin välisen nykyisen yhteistyön lisäksi muita yhteiseen etuun liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

11.

on valmis määrittämään EU:n ja Iranin välisen nykyisen yhteistyön lisäksi muita yhteiseen etuun liittyviä kysymyksiä;

| 12. | toistaa pitävänsä myönteisenä sitä, että Iran allekirjoitti ydinmateriaaliin liittyvää turvaa koskevan lisäpöytäkirjan, ja toivoo, että Majlis ratifioi tekstin kohtuullisen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

12.

toistaa pitävänsä myönteisenä sitä, että Iran allekirjoitti ydinmateriaaliin liittyvää turvaa koskevan lisäpöytäkirjan, ja toivoo, että Majlis ratifioi tekstin kohtuullisen ajan kuluessa;

| 13. | kehottaa neuvostoa ja komissiota valmistelemaan Iranin kanssa toteutettavia yhteisiä toimia, joilla vastustetaan huumeiden valmistusta Afganistanissa, huumeiden käyttöä Iranissa sekä huumeiden laitonta kuljettamista Iranin kautta Eurooppaan, ja kehottaa erityisesti antamaan Iranille tarvittavat tekniset välineet, joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat toimia nykyistä tehokkaammin, ja pitää tässä suhteessa myönteisenä Iranin valmiutta jakaa arkaluontoisia tietoja; |
| --- | --- |

13.

kehottaa neuvostoa ja komissiota valmistelemaan Iranin kanssa toteutettavia yhteisiä toimia, joilla vastustetaan huumeiden valmistusta Afganistanissa, huumeiden käyttöä Iranissa sekä huumeiden laitonta kuljettamista Iranin kautta Eurooppaan, ja kehottaa erityisesti antamaan Iranille tarvittavat tekniset välineet, joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat toimia nykyistä tehokkaammin, ja pitää tässä suhteessa myönteisenä Iranin valmiutta jakaa arkaluontoisia tietoja;

| 14. | kehottaa Iranin hallitusta harjoittamaan nykyistä aktiivisempaa ja rakentavampaa politiikkaa osana laajemman Lähi-idän alueen selkkauksen ratkaisemista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Iranin hallitusta harjoittamaan nykyistä aktiivisempaa ja rakentavampaa politiikkaa osana laajemman Lähi-idän alueen selkkauksen ratkaisemista;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Iranin presidentille ja parlamentille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Iranin presidentille ja parlamentille.

---

(1)  EYVL C 177 E, 25.7.2002, s. 296.

P5_TA(2004)0101

Poliittiset murhat Kambodžassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma Kambodžasta

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmin ja erityisesti 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman Kambodžan tilanteesta 27. heinäkuuta 2003 järjestettävien parlamenttivaalien edellä (1) ja 3. heinäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman Kambodžasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmin ja erityisesti 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman Kambodžan tilanteesta 27. heinäkuuta 2003 järjestettävien parlamenttivaalien edellä (1) ja 3. heinäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman Kambodžasta (2),

| — | ottaa huomioon 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen EY:n ja Kambodžan yhteistyöpuitesopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen EY:n ja Kambodžan yhteistyöpuitesopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon EY:n ja Kambodžan strategia-asiakirjan 2000-2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n ja Kambodžan strategia-asiakirjan 2000-2003,

| — | ottaa huomioon Kambodžaan lähetetyn EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan lopullisen kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kambodžaan lähetetyn EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan lopullisen kertomuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan lausunnon Kambodžaa koskevasta tuomioistuimesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan lausunnon Kambodžaa koskevasta tuomioistuimesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ja Kambodžan hallituksen välisen sopimuksen erityisen Kambodžaa käsittelevän sotarikostuomioistuimen perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ja Kambodžan hallituksen välisen sopimuksen erityisen Kambodžaa käsittelevän sotarikostuomioistuimen perustamisesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun lausunnon Kambodžan ammattiyhdistysjohtajan Chea Vichean murhasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun lausunnon Kambodžan ammattiyhdistysjohtajan Chea Vichean murhasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Kambodžan työntekijöiden vapaan ammattiyhdistyksen johtaja ja Sam Rainsy -puolueen perustajajäsen Chea Vichea ammuttiin kuoliaaksi 22. tammikuuta 2004 keskellä päivää Phnom Penhin keskustassa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kambodžan työntekijöiden vapaan ammattiyhdistyksen johtaja ja Sam Rainsy -puolueen perustajajäsen Chea Vichea ammuttiin kuoliaaksi 22. tammikuuta 2004 keskellä päivää Phnom Penhin keskustassa,

| B. | ottaa huomioon, että Chea Vichea oli tärkeän ammattiyhdistyksen johtaja, johon kuului 38 000 maan 200 000 naispuolisesta tekstiiliteollisuuden työntekijästä ja että tekstiiliteollisuus on matkailun ohella maan tärkein tulonlähde, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Chea Vichea oli tärkeän ammattiyhdistyksen johtaja, johon kuului 38 000 maan 200 000 naispuolisesta tekstiiliteollisuuden työntekijästä ja että tekstiiliteollisuus on matkailun ohella maan tärkein tulonlähde,

| C. | ottaa huomioon, että aktivistin oli ollut pakko piileksiä useaan otteeseen tappouhkauksien vuoksi ja että hallitus ei kyennyt suojelemaan häntä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että aktivistin oli ollut pakko piileksiä useaan otteeseen tappouhkauksien vuoksi ja että hallitus ei kyennyt suojelemaan häntä,

| D. | ottaa huomioon, että tämä murha on viimeisin kuluneen vuoden aikana huomattaviin poliitikkoihin kohdistuneesta murhasarjasta ja että syyllisiä ei ole toistaiseksi onnistuttu saamaan oikeuden eteen ja että vuosi 2003 osoittautui väkivaltaisimmaksi vuodeksi vuoden 1998 vaalien jälkeen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tämä murha on viimeisin kuluneen vuoden aikana huomattaviin poliitikkoihin kohdistuneesta murhasarjasta ja että syyllisiä ei ole toistaiseksi onnistuttu saamaan oikeuden eteen ja että vuosi 2003 osoittautui väkivaltaisimmaksi vuodeksi vuoden 1998 vaalien jälkeen,

| E. | ottaa huomioon, että tätä poliittisen väkivallan ilmapiiriä suosii 27. heinäkuuta 2003 järjestettyjen vaalien jälkeinen poliittinen umpikujatilanne, sillä vaaleilla ei onnistuttu saamaan kahden kolmasosan enemmistöä, jota hallituksen muodostaminen perustuslain mukaan edellyttää, vaikka kuningas on ponnistellut kansallista yhtenäisyyttä edustavan hallituksen muodostamiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tätä poliittisen väkivallan ilmapiiriä suosii 27. heinäkuuta 2003 järjestettyjen vaalien jälkeinen poliittinen umpikujatilanne, sillä vaaleilla ei onnistuttu saamaan kahden kolmasosan enemmistöä, jota hallituksen muodostaminen perustuslain mukaan edellyttää, vaikka kuningas on ponnistellut kansallista yhtenäisyyttä edustavan hallituksen muodostamiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että Kambodžassa juhlittiin 7. tammikuuta 2004 Punaisten khmerien hallinnon päättymisen 25-vuotisjuhlaa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kambodžassa juhlittiin 7. tammikuuta 2004 Punaisten khmerien hallinnon päättymisen 25-vuotisjuhlaa,

| G. | ottaa huomioon, että Kambodžan hallitus ja YK ovat viimeinkin sopineet sotarikostuomioistuimen perustamisesta, mutta tämä sopimus odottaa vielä Kambodžan parlamentin ratifiointia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kambodžan hallitus ja YK ovat viimeinkin sopineet sotarikostuomioistuimen perustamisesta, mutta tämä sopimus odottaa vielä Kambodžan parlamentin ratifiointia,

| H. | ottaa huomioon, että entinen pääministeri Khieu Sampan on ensimmäinen johtava Punaisiin khmereihin kuulunut, joka on hiljattain tunnustanut, että Pol Potin hallinnon alaisuudessa harjoitettiin kansanmurhaa, vaikka lähes kaikki elossa olevat tämän ajan johtajat ovat vapaita eikä heitä ole toistaiseksi asetettu syytteeseen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että entinen pääministeri Khieu Sampan on ensimmäinen johtava Punaisiin khmereihin kuulunut, joka on hiljattain tunnustanut, että Pol Potin hallinnon alaisuudessa harjoitettiin kansanmurhaa, vaikka lähes kaikki elossa olevat tämän ajan johtajat ovat vapaita eikä heitä ole toistaiseksi asetettu syytteeseen,

| 1. | tuomitsee voimakkaasti Chea Vichean murhan ja pahoittelee kaikkia Kambodžan poliittisia väkivaltaisuuksia; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee voimakkaasti Chea Vichean murhan ja pahoittelee kaikkia Kambodžan poliittisia väkivaltaisuuksia;

| 2. | pahoittelee, että poliisitutkimukset ovat toistaiseksi epäonnistuneet siitä huolimatta, että kaksi epäiltyä on pidätetty, ja pyytää tekemään kaiken mahdollisen Chea Vichean murhan, ja muiden tunnettujen oppositioaktivistien murhien ja murhayritysten, suunnittelusta ja toteutuksesta vastaavien löytämiseksi; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee, että poliisitutkimukset ovat toistaiseksi epäonnistuneet siitä huolimatta, että kaksi epäiltyä on pidätetty, ja pyytää tekemään kaiken mahdollisen Chea Vichean murhan, ja muiden tunnettujen oppositioaktivistien murhien ja murhayritysten, suunnittelusta ja toteutuksesta vastaavien löytämiseksi;

| 3. | uskoo, että tällaiset väkivaltaisuudet vaarantavat Kambodžalaisten oikeudet ja kehityksen kohti rauhallista, demokraattista ja vaurasta Kambodžaa; |
| --- | --- |

3.

uskoo, että tällaiset väkivaltaisuudet vaarantavat Kambodžalaisten oikeudet ja kehityksen kohti rauhallista, demokraattista ja vaurasta Kambodžaa;

| 4. | kehottaa Hun Senin hallitusta lopettamaan rankaisematta jättämisen käytännön Kambodžassa ja saattamaan Chea Vichean murhaajat ja muihin poliittisiin murhiin syyllistyneet oikeuden eteen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Hun Senin hallitusta lopettamaan rankaisematta jättämisen käytännön Kambodžassa ja saattamaan Chea Vichean murhaajat ja muihin poliittisiin murhiin syyllistyneet oikeuden eteen;

| 5. | kehottaa parlamentissa edustettuina olevien poliittisten puolueiden johtajia neuvottelemaan vakavasti hallituksen muodostamisesta, jotta voitaisiin käynnistää tarvittavat uudistukset ja lainvalvontaviranomaisia koskevat toimenpiteet, joilla suojeltaisiin tehokkaasti poliittisia ja ihmisoikeusaktivisteja vainolta; |
| --- | --- |

5.

kehottaa parlamentissa edustettuina olevien poliittisten puolueiden johtajia neuvottelemaan vakavasti hallituksen muodostamisesta, jotta voitaisiin käynnistää tarvittavat uudistukset ja lainvalvontaviranomaisia koskevat toimenpiteet, joilla suojeltaisiin tehokkaasti poliittisia ja ihmisoikeusaktivisteja vainolta;

| 6. | toivoo, että Kambodžan parlamentti kykenee pian hoitamaan tehtävänsä, jotta se voisi esimerkiksi ratifioida mahdollisimman pikaisesti YK:n ja Kambodžan hallituksen välisen sopimuksen erityisen sotarikostuomioistuimen perustamisesta Kambodžaa varten; |
| --- | --- |

6.

toivoo, että Kambodžan parlamentti kykenee pian hoitamaan tehtävänsä, jotta se voisi esimerkiksi ratifioida mahdollisimman pikaisesti YK:n ja Kambodžan hallituksen välisen sopimuksen erityisen sotarikostuomioistuimen perustamisesta Kambodžaa varten;

| 7. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioiden hallituksia ottamaan esille poliitikkojen murhat ja rankaisematta jäämisen Kambodžan hallituksen kanssa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioiden hallituksia ottamaan esille poliitikkojen murhat ja rankaisematta jäämisen Kambodžan hallituksen kanssa;

| 8. | toistaa olevansa huolissaan maassa harjoitettavasta lapsiprostituutiosta ja ihmiskaupasta, jonka avulla ihmisiä myydään pakkotyöhön, prostituutio ja kerjääminen mukaan luettuna, Kambodžaan, Kambodžasta ja maan sisällä, sekä adoptioista; |
| --- | --- |

8.

toistaa olevansa huolissaan maassa harjoitettavasta lapsiprostituutiosta ja ihmiskaupasta, jonka avulla ihmisiä myydään pakkotyöhön, prostituutio ja kerjääminen mukaan luettuna, Kambodžaan, Kambodžasta ja maan sisällä, sekä adoptioista;

| 9. | ehdottaa tilapäisen valtuuskunnan lähettämistä Kambodžaan mahdollisimman pikaisesti arvioimaan maan poliittista tilannetta; |
| --- | --- |

9.

ehdottaa tilapäisen valtuuskunnan lähettämistä Kambodžaan mahdollisimman pikaisesti arvioimaan maan poliittista tilannetta;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, ASEAN:in jäsenvaltioiden hallituksille, Kambodžan hallitukselle, kuningas Sihanoukille sekä Funcinpec- ja Sam Rainsy -puolueille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, ASEAN:in jäsenvaltioiden hallituksille, Kambodžan hallitukselle, kuningas Sihanoukille sekä Funcinpec- ja Sam Rainsy -puolueille.

---

(1)  P5_TA(2003)0103.

(2)  P5_TA(2003)0339.

(3)  EYVL L 269, 19.10.1999, s. 18.

P5_TA(2004)0102

Karachissa vangitut kreikkalaiset ja filippiiniläiset merimiehet

Euroopan parlamentin päätöslauselma kreikkalaisten ja filippiiniläisten merimiesten kohtalosta Karachissa

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa merillä tapahtuneista onnettomuuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa merillä tapahtuneista onnettomuuksista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että tankkilaiva Tasman Spirit, jolla oli 67 000 tonnin öljylasti, ajoi karille 27. heinäkuuta 2003 paikallisen luotsin ohjeiden perusteella ja katkesi kahtia, jonka seurauksena 30 000 tonnia öljyä valui Karachin sataman edustalle aiheuttaen vakavan ekologisen onnettomuuden, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tankkilaiva Tasman Spirit, jolla oli 67 000 tonnin öljylasti, ajoi karille 27. heinäkuuta 2003 paikallisen luotsin ohjeiden perusteella ja katkesi kahtia, jonka seurauksena 30 000 tonnia öljyä valui Karachin sataman edustalle aiheuttaen vakavan ekologisen onnettomuuden,

| B. | ottaa huomioon, että vaikka onnettomuuden syyt ovat vielä epäselvät, on varmaa, että onnettomuushetkellä aluksen ohjauksesta vastasi paikallinen luotsi ja että alus saapui satamaan hetkellä, jolloin vuorovesi oli aivan liian matalalla kyseisen laivan liikkumisen kannalta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka onnettomuuden syyt ovat vielä epäselvät, on varmaa, että onnettomuushetkellä aluksen ohjauksesta vastasi paikallinen luotsi ja että alus saapui satamaan hetkellä, jolloin vuorovesi oli aivan liian matalalla kyseisen laivan liikkumisen kannalta,

| C. | ottaa huomioon, että Pakistan ei ole liittynyt 124 maan allekirjoittamaan siviilioikeudellisesta vastuusta tehtyyn yleissopimukseen (Civil Liability Fund Convention), ja se ei näin ollen noudata kyseisessä yleissopimuksessa määrättyä vahingonkorvausmenettelyä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Pakistan ei ole liittynyt 124 maan allekirjoittamaan siviilioikeudellisesta vastuusta tehtyyn yleissopimukseen (Civil Liability Fund Convention), ja se ei näin ollen noudata kyseisessä yleissopimuksessa määrättyä vahingonkorvausmenettelyä,

| D. | ottaa huomioon, että Pakistanin viranomaiset kielsivät 3. lokakuuta 2003 Tasman Spirit -aluksen miehistöä (neljä kreikkalaista ja kolme filippiiniläistä) poistumasta maasta, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Pakistanin viranomaiset kielsivät 3. lokakuuta 2003 Tasman Spirit -aluksen miehistöä (neljä kreikkalaista ja kolme filippiiniläistä) poistumasta maasta,

| E. | ottaa huomioon, että Pakistanin viranomaiset pidättivät Pakistaniin 20 päivää tankkilaivan karilleajon jälkeen saapuneen insinöörin Nicolaos Pappasin, joka ei ollut vastuussa onnettomuudesta eikä öljyvuodosta, vaan joka sen sijaan pelastustyön johtajana onnistui pumppaamaan 9 000 tonnia karille ajaneessa aluksessa jäljellä olleesta öljystä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Pakistanin viranomaiset pidättivät Pakistaniin 20 päivää tankkilaivan karilleajon jälkeen saapuneen insinöörin Nicolaos Pappasin, joka ei ollut vastuussa onnettomuudesta eikä öljyvuodosta, vaan joka sen sijaan pelastustyön johtajana onnistui pumppaamaan 9 000 tonnia karille ajaneessa aluksessa jäljellä olleesta öljystä,

| F. | ottaa huomioon, että merimiesten pitkäksi venyneellä vankeudella oli kohtalokkaita seurauksia heidän psyykkiselle tilalleen ja että aluksen kolmas insinööri, Georgios Koutsos, yritti tehdä itsemurhan 5. tammikuuta 2004, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että merimiesten pitkäksi venyneellä vankeudella oli kohtalokkaita seurauksia heidän psyykkiselle tilalleen ja että aluksen kolmas insinööri, Georgios Koutsos, yritti tehdä itsemurhan 5. tammikuuta 2004,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin puhemies Pat Cox, komission jäsen Chris Patten sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Javier Solana ovat ilmaisseet huolensa Pakistanin viranomaisten toiminnasta tässä asiassa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin puhemies Pat Cox, komission jäsen Chris Patten sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Javier Solana ovat ilmaisseet huolensa Pakistanin viranomaisten toiminnasta tässä asiassa,

| 1. | ilmaisee huolensa tankkialuksen ja pelastusaluksen miehistön jäsenten sekä Nikolaos Pappasin tilanteesta; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee huolensa tankkialuksen ja pelastusaluksen miehistön jäsenten sekä Nikolaos Pappasin tilanteesta;

| 2. | katsoo, että miehistön jäsenten vankeutta ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että miehistön jäsenten vankeutta ei voida hyväksyä;

| 3. | vaatii Pakistanin viranomaisia vapauttamaan vangitut henkilöt ja varmistamaan, että nämä voivat palata kotimaahansa, sekä noudattamaan kansainvälisen oikeuden mukaista menettelyä sen varmistamiseksi, että kaikki vahingot tulevat korjatuiksi; |
| --- | --- |

3.

vaatii Pakistanin viranomaisia vapauttamaan vangitut henkilöt ja varmistamaan, että nämä voivat palata kotimaahansa, sekä noudattamaan kansainvälisen oikeuden mukaista menettelyä sen varmistamiseksi, että kaikki vahingot tulevat korjatuiksi;

| 4. | kehottaa komissiota ja neuvostoa käyttämään tarpeellisia diplomaattisia keinoja asian ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ja neuvostoa käyttämään tarpeellisia diplomaattisia keinoja asian ratkaisemiseksi;

| 5. | kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille ja Pakistanin hallitukselle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille ja Pakistanin hallitukselle.

---