# Euroopan unionin C 84E/2004

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 84E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta3. huhtikuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 84E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta3. huhtikuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 1) |
| 2004/C 084E/1 | P-0021/03 esittäjä: Vitaliano Gemelli komissiolleAihe: Komission johtajien nimittäminen: terveydenhuoltoyksikkö | 1 |
| 2004/C 084E/2 | E-0335/03 esittäjä: Maria Sanders-ten Holte komissiolleAihe: Uuden sukupolven palkkasoturit | 2 |
| 2004/C 084E/3 | E-0561/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Hamadi Jebalin nälkälakko | 3 |
| 2004/C 084E/4 | E-0646/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Mohammed Charfiin kohdistuva herjauskampanja | 3 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0561/03 ja E-0646/03 |
| 2004/C 084E/5 | E-0620/03 esittäjä: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm komissiolleAihe: Sijoittautumisvapaus ja autokatsastuslisenssin saaminen Saksassa (Täydentävä vastaus) | 4 |
| 2004/C 084E/6 | P-0759/03 esittäjä: Vitaliano Gemelli komissiolleAihe: Euroopan komission terveydenhuoltoyksikkö | 5 |
| 2004/C 084E/7 | E-0844/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Yrityskonsultointisopimukset (Täydentävä vastaus) | 6 |
| 2004/C 084E/8 | E-1350/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Rajatylittävät sijoitukset | 8 |
| 2004/C 084E/9 | P-1595/03 esittäjä: Helena Torres Marques komissiolleAihe: Rajatylittävät euromääräiset maksut (Täydentävä vastaus) | 9 |
| 2004/C 084E/0 | E-1728/03 esittäjä: Adriana Poli Bortone komissiolleAihe: Ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuminen | 10 |
| 2004/C 084E/1 | E-1940/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Ohjelma leimaverosta vapauttamiseksi | 12 |
| 2004/C 084E/2 | E-1941/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Ohjelma leimaverosta vapauttamiseksi | 12 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1940/03 ja E-1941/03 |
| 2004/C 084E/3 | P-1974/03 esittäjä: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou komissiolleAihe: Attikan maanjäristyksestä kärsineiden korvaukset | 13 |
| 2004/C 084E/4 | P-2103/03 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Rajatylittävät sijoitukset | 14 |
| 2004/C 084E/5 | E-2141/03 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Saksan tiemaksut | 14 |
| 2004/C 084E/6 | P-2243/03 esittäjä: Christoph Konrad komissiolleAihe: Saksassa perittävän kuorma-autoja koskevan maksun aiheuttama kilpailun vääristyminen | 15 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2141/03 ja P-2243/03 |
| 2004/C 084E/7 | E-2195/03 esittäjä: Michael Cashman neuvostolleAihe: Rahan väärentäminen ja laiton jäljentäminen | 15 |
| 2004/C 084E/8 | E-2210/03 esittäjä: Claude Moraes neuvostolleAihe: Turvapaikkakysymyksen edistyminen Thessalonikin huippukokouksessa | 16 |
| 2004/C 084E/9 | E-2258/03 esittäjä: Erik Meijer neuvostolleAihe: Uusia EU:n alueelle tulevia turvapaikanhakijoita viedään tulevien jäsenvaltioiden ja kauempana sijaitsevien valtioiden vastaanottokeskuksiin | 16 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2210/03 ja E-2258/03 |
| 2004/C 084E/0 | P-2302/03 esittäjä: Miguel Martínez Martínez neuvostolleAihe: Nuoren espanjalaisen kehitystyöntekijän Ana Isabel Sánchez Torralban murha Päiväntasaajan Guineassa | 17 |
| 2004/C 084E/1 | P-2373/03 esittäjä: Francesco Fiori komissiolleAihe: Tupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn arviointi | 18 |
| 2004/C 084E/2 | E-2419/03 esittäjä: Lucio Manisco neuvostolleAihe: Italiasta karkotettu ja Syyriassa teloitettu Al Sahri | 20 |
| 2004/C 084E/3 | E-2433/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Azorien autonomisen alueen sokerintuotantokiintiöt | 21 |
| 2004/C 084E/4 | E-2434/03 esittäjä: Ilda Figueiredo neuvostolleAihe: Portugalilaisille maanviljelijöille määrätyt seuraamukset | 22 |
| 2004/C 084E/5 | E-2444/03 esittäjä: Proinsias De Rossa neuvostolleAihe: Yhdysvaltain laivastotukikohta Guantanamonlahdella | 23 |
| 2004/C 084E/6 | E-2449/03 esittäjä: Georges Berthu komissiolleAihe: Pensasaitojen säilyttäminen | 24 |
| 2004/C 084E/7 | E-2455/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Eurostat: kassavirtojen valvonnan ja value for money -tutkimusten soveltaminen lisätoimina tilanteen selkiyttämiseksi ja sen toistumisen estämiseksi | 24 |
| 2004/C 084E/8 | E-2477/03 esittäjä: Miet Smet neuvostolleAihe: Naisten oikeudet Afganistanissa | 26 |
| 2004/C 084E/9 | E-2482/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna neuvostolleAihe: Metsäpalovaaran ehkäisy: asetus (ETY) N:o 2158/92 | 27 |
| 2004/C 084E/0 | E-2498/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Investoinnit | 28 |
| 2004/C 084E/1 | E-2515/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: OLAFin valvontakomitean kanta Eurostat-työryhmään | 28 |
| 2004/C 084E/2 | E-2516/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Eurostat-työryhmä ja OLAFin riippumattomuus | 29 |
| 2004/C 084E/3 | P-2530/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Eurostat-työryhmä | 29 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2515/03, E-2516/03 ja P-2530/03 |
| 2004/C 084E/4 | E-2562/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Sudanin diktatuurin harjoittama väkivalta ja EU:n kanssa parafoitu sopimus | 31 |
| 2004/C 084E/5 | P-2609/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Tuotteet, joista maksettavat tuet perustuvat suoraan hehtaarituottoon | 32 |
| 2004/C 084E/6 | E-2624/03 esittäjä: Michel-Ange Scarbonchi neuvostolleAihe: Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen | 32 |
| 2004/C 084E/7 | E-2665/03 esittäjä: Daniel Hannan komissiolleAihe: Unionin kansalaisuuden rahoittaminen | 34 |
| 2004/C 084E/8 | E-2680/03 esittäjä: Olivier Dupuis neuvostolleAihe: Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinnon perustaminen Tsetseniaan | 35 |
| 2004/C 084E/9 | E-2735/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Microsoftin käyttöjärjestelmien kustannukset | 36 |
| 2004/C 084E/0 | E-2760/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Galician sinisimpukan suojattu alkuperänimitys | 36 |
| 2004/C 084E/1 | E-2764/03 esittäjä: Mihail Papayannakis neuvostolleAihe: Turkin kansallinen maarekisteri ja omistukset Imvrosin saarella | 37 |
| 2004/C 084E/2 | E-2778/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Erityisneuvonantajan asemassa olevien virkamiesten tuloa, lähtöä ja katoamista koskevat kriteerit | 38 |
| 2004/C 084E/3 | E-2808/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Hormonihoitoihin liittyvät riskit | 39 |
| 2004/C 084E/4 | E-2902/03 esittäjä: Miet Smet neuvostolleAihe: Yhteistyösopimusten keskeyttäminen ja yhteistyösopimusten allekirjoittamisten lykkääminen | 40 |
| 2004/C 084E/5 | E-2942/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Monivuotinen ohjausohjelma ja yhteisön kalastuslaivaston koon supistaminen | 41 |
| 2004/C 084E/6 | E-2945/03 esittäjä: Dana Scallon neuvostolleAihe: Tutkimuksen erityisohjelma | 42 |
| 2004/C 084E/7 | E-2952/03 esittäjä: Maurizio Turco ja Marco Cappato neuvostolleAihe: Kuoliaaksi kivittäminen Nigeriassa | 43 |
| 2004/C 084E/8 | E-3014/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Autovakuutusten eurooppalaiset markkinat | 43 |
| 2004/C 084E/9 | E-3015/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Liikennevakuutukset ja uudet säännökset | 44 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3014/03 ja E-3015/03 |
| 2004/C 084E/0 | P-3036/03 esittäjä: Niall Andrews neuvostolleAihe: Nälänhädän poistaminen maailmasta | 44 |
| 2004/C 084E/1 | E-3041/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Vakavat puutteet kreikkalaisissa ambulansseissa (Täydentävä vastaus) | 45 |
| 2004/C 084E/2 | E-3050/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille antama tuomio | 47 |
| 2004/C 084E/3 | P-3053/03 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: HIV ja aids Kiinassa | 48 |
| 2004/C 084E/4 | E-3060/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Turkin mahdollisen jäseneksi liittymisen kustannukset | 48 |
| 2004/C 084E/5 | E-3064/03 esittäjä: Bernd Lange ja Wilhelm Piecyk komissiolleAihe: Ajoneuvojen pakokaasupäästöt testausolosuhteiden ulkopuolella | 49 |
| 2004/C 084E/6 | E-3104/03 esittäjä: Marianne Eriksson, Piia-Noora Kauppi ja Joke Swiebel neuvostolleAihe: EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä | 49 |
| 2004/C 084E/7 | E-3115/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuulliset edustajat levittävät vääriä tieteellisiä tietoja kondomien tehokkuudesta aidsin torjunnassa | 50 |
| 2004/C 084E/8 | E-3116/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Kiinasta peräisin olevien tekstiilituotteiden laiton maahantuonti | 52 |
| 2004/C 084E/9 | E-3121/03 esittäjä: Nelly Maes neuvostolleAihe: Äänitallenteiden arvonlisäveron alentaminen | 53 |
| 2004/C 084E/0 | E-3127/03 esittäjä: Jean Lambert komissiolleAihe: Pankkitilit ja liikkumisvapaus | 53 |
| 2004/C 084E/1 | E-3146/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Sveitsin ja Adrianmeren välinen matkailu- ja kulttuurivesireitti | 54 |
| 2004/C 084E/2 | E-3191/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Telekom Italia ja epäilykset yhtiöoikeutta koskevien yhteisön säännösten rikkomisesta Telekom Serbian tapauksessa | 55 |
| 2004/C 084E/3 | E-3214/03 esittäjä: Jillian Evans komissiolleAihe: Pohjoiskorealaiset pakolaiset | 57 |
| 2004/C 084E/4 | P-3333/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Kiinassa olevat pohjoiskorealaiset pakolaiset | 57 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3214/03 ja P-3333/03 |
| 2004/C 084E/5 | E-3234/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Raha-arpojen vienti maasta toiseen | 58 |
| 2004/C 084E/6 | E-3359/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä | 59 |
| 2004/C 084E/7 | E-3387/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Autovakuutusten korotukset - tietolähteet | 60 |
| 2004/C 084E/8 | E-3448/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Työt louhoksissa suojeltavalla alueella | 62 |
| 2004/C 084E/9 | E-3491/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tulotukijärjestelmään siirtyminen oliiviöljyalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisessa | 63 |
| 2004/C 084E/0 | E-3504/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Rheinland-Pfalzin osavaltiolle varainhoitovuosina 1997—2002 myönnetty Euroopan unionin tuki (Täydentävä vastaus) | 65 |
| 2004/C 084E/1 | E-3524/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Itävallan ekopistejärjestelmä | 65 |
| 2004/C 084E/2 | P-3539/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Tuulivoimalat Euroopan unionin erityisten suojelutoimien alueilla | 66 |
| 2004/C 084E/3 | P-3563/03 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen liikennepöytäkirja | 67 |
| 2004/C 084E/4 | P-3594/03 esittäjä: Wolfgang Kreissl-Dörfler komissiolleAihe: Uuselintarvikeasetus (EY) N:o 258/97 ja nonituotteiden markkinointi EU:ssa | 68 |
| 2004/C 084E/5 | E-3597/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Kehitysavun ja humanitaarisen avun tarjouskilpailumenettelyt | 70 |
| 2004/C 084E/6 | E-3599/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Maksullinen Internet | 71 |
| 2004/C 084E/7 | P-3619/03 esittäjä: Miquel Mayol i Raynal komissiolleAihe: Palma de Mallorcan (Baleaarit) Son Sant Joan -lentokentän laajentaminen | 72 |
| 2004/C 084E/8 | E-3628/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Euroopan kehittämisaloitteeseen liittyvä Galician ja Portugalin välinen suurnopeusjunayhteys | 73 |
| 2004/C 084E/9 | E-3629/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Galician suurnopeusjunayhteys muuhun Espanjaan ja Ranskan rajalle | 74 |
| 2004/C 084E/0 | E-3643/03 esittäjä: Salvador Jové Peres komissiolleAihe: Oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn uudistus | 75 |
| 2004/C 084E/1 | P-3653/03 esittäjä: Jean-Louis Bernié komissiolleAihe: Lintudirektiivin tulkintaohjeet | 76 |
| 2004/C 084E/2 | E-3655/03 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Euron seteleiden ja kolikoiden väärentäminen | 77 |
| 2004/C 084E/3 | E-3668/03 esittäjä: María Sornosa Martínez ja María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Altean sataman laajennuksen vaikutukset kasvistoon ja eläimistöön | 78 |
| 2004/C 084E/4 | E-3669/03 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Apinatarha Camarlesissa | 79 |
| 2004/C 084E/5 | E-3673/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön tuki monikansalliselle Gerry Weber -yhtiölle | 80 |
| 2004/C 084E/6 | E-3677/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 81 |
| 2004/C 084E/7 | E-3678/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 82 |
| 2004/C 084E/8 | E-3679/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 82 |
| 2004/C 084E/9 | E-3680/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 82 |
| 2004/C 084E/0 | E-3681/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 83 |
| 2004/C 084E/1 | E-3682/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 83 |
| 2004/C 084E/2 | E-3683/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 83 |
| 2004/C 084E/3 | E-3684/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 84 |
| 2004/C 084E/4 | E-3685/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 84 |
| 2004/C 084E/5 | E-3686/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 84 |
| 2004/C 084E/6 | E-3687/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 85 |
| 2004/C 084E/7 | E-3688/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 85 |
| 2004/C 084E/8 | E-3689/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 85 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3677/03, E-3678/03, E-3679/03, E-3680/03, E-3681/03, E-3682/03, E-3683/03, E-3684/03, E-3685/03, E-3686/03, E-3687/03, E-3688/03 ja E-3689/03 |
| 2004/C 084E/9 | E-3704/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 86 |
| 2004/C 084E/0 | E-3705/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 87 |
| 2004/C 084E/1 | E-3706/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 87 |
| 2004/C 084E/2 | E-3707/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 87 |
| 2004/C 084E/3 | E-3708/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 88 |
| 2004/C 084E/4 | E-3709/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 88 |
| 2004/C 084E/5 | E-3710/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 88 |
| 2004/C 084E/6 | E-3711/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 89 |
| 2004/C 084E/7 | E-3712/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 89 |
| 2004/C 084E/8 | E-3713/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 89 |
| 2004/C 084E/9 | E-3714/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 90 |
| 2004/C 084E/0 | E-3715/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 90 |
| 2004/C 084E/1 | E-3716/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 90 |
| 2004/C 084E/2 | E-3717/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 91 |
| 2004/C 084E/3 | E-3721/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 91 |
| 2004/C 084E/4 | E-3722/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 91 |
| 2004/C 084E/5 | E-3723/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 92 |
| 2004/C 084E/6 | E-3724/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 92 |
| 2004/C 084E/7 | E-3725/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 92 |
| 2004/C 084E/8 | E-3726/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 93 |
| 2004/C 084E/9 | E-3727/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 93 |
| 2004/C 084E/0 | E-3728/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 93 |
| 2004/C 084E/1 | E-3729/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 94 |
| 2004/C 084E/2 | E-3730/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 94 |
| 2004/C 084E/3 | E-3731/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 94 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3704/03, E-3705/03, E-3706/03, E-3707/03, E-3708/03, E-3709/03, E-3710/03, E-3711/03, E-3712/03, E-3713/03, E-3714/03, E-3715/03, E-3716/03, E-3717/03, E-3721/03, E-3722/03, E-3723/03, E-3724/03, E-3725/03, E-3726/03, E-3727/03, E-3728/03, E-3729/03, E-3730/03 ja E-3731/03 |
| 2004/C 084E/4 | E-3719/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Sinkin aiheuttamien riskien arviointi | 95 |
| 2004/C 084E/5 | E-3778/03 esittäjä: Jürgen Zimmerling komissiolleAihe: Henkilökohtaisten oikeuksien suojelu | 96 |
| 2004/C 084E/6 | E-3779/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 97 |
| 2004/C 084E/7 | E-3780/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 97 |
| 2004/C 084E/8 | E-3781/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 97 |
| 2004/C 084E/9 | E-3782/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 98 |
| 2004/C 084E/0 | E-3783/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 98 |
| 2004/C 084E/1 | E-3784/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 98 |
| 2004/C 084E/2 | E-3785/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 99 |
| 2004/C 084E/3 | E-3786/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 99 |
| 2004/C 084E/4 | E-3787/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 99 |
| 2004/C 084E/5 | E-3788/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 100 |
| 2004/C 084E/6 | E-3789/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 100 |
| 2004/C 084E/7 | E-3790/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 100 |
| 2004/C 084E/8 | E-3791/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 101 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3779/03, E-3780/03, E-3781/03, E-3782/03, E-3783/03, E-3784/03, E-3785/03, E-3786/03, E-3787/03, E-3788/03, E-3789/03, E-3790/03 ja E-3791/03 |
| 2004/C 084E/9 | E-3817/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Tietullien periminen Attiki Odos -moottoritiellä Ateenassa | 101 |
| 2004/C 084E/0 | E-3822/03 esittäjä: Miquel Mayol i Raynal komissiolleAihe: Luontotyyppeihin ja yhteisön tärkeinä pitämiin lajeihin kohdistuvat huomattavan kielteiset vaikutukset Mallorcalla | 102 |
| 2004/C 084E/1 | E-3828/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Izar de Fenen telakka Galiciassa ja mahdollisuus saada lupa kauppalaivojen rakentamisen jälleenaloittamiseen | 104 |
| 2004/C 084E/2 | P-3831/03 esittäjä: André Brie komissiolleAihe: Eurooppalais-amerikkalaiset neuvottelut Galileon käytettävyydestä | 105 |
| 2004/C 084E/3 | E-3842/03 esittäjä: Marco Pannella, Maurizio Turco, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Demokratian loukkaaminen Mauritaniassa | 106 |
| 2004/C 084E/4 | P-3865/03 esittäjä: Marie Isler Béguin komissiolleAihe: Baleaarien maanteitä koskeva yleissuunnitelma | 107 |
| 2004/C 084E/5 | E-3869/03 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Eräiden rakennushankkeiden vaikutukset SCI ES 5223037 -alueelle | 108 |
| 2004/C 084E/6 | E-3887/03 esittäjä: Ria Oomen-Ruijten komissiolleAihe: Legionellabakteerin torjuminen | 109 |
| 2004/C 084E/7 | E-3895/03 esittäjä: Paul Rübig komissiolleAihe: Vesialan puitedirektiivin, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin ja päästökauppaa koskevan direktiivin tavoitteiden sekä huoltovarmuustavoitteiden ristiriidat Itävaltaa esimerkkinä käyttäen | 110 |
| 2004/C 084E/8 | E-3898/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Ison-Britannian jokien saukkokannat | 111 |
| 2004/C 084E/9 | E-3904/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Euroopan satelliittivirasto ja Galileo-ohjelma | 112 |
| 2004/C 084E/0 | E-3906/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Yhtenäisvaluutta ja korkeat elinkustannukset | 114 |
| 2004/C 084E/1 | P-3909/03 esittäjä: Francesco Fiori komissiolleAihe: Puitedirektiivi | 115 |
| 2004/C 084E/2 | E-3912/03 esittäjä: Ole Krarup komissiolleAihe: Öljynporaus Pohjanmerellä | 117 |
| 2004/C 084E/3 | E-3928/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan metsät ja asunto-osuuskunnat | 117 |
| 2004/C 084E/4 | P-3930/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Kreikan maatalouspankin etuoikeuksien säilyttäminen | 118 |
| 2004/C 084E/5 | P-3931/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Kesän 2003 metsäpalojen tuhoamien alueiden ennallistaminen (Täydentävä vastaus) | 119 |
| 2004/C 084E/6 | E-3934/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhdysvalloissa vakinaisesti asuvien ja työskentelevien eurooppalaisten Yhdysvaltoihin palaamisen kieltämiseen johtavat Yhdysvaltain soveltamat viisumimääräykset | 120 |
| 2004/C 084E/7 | E-3939/03 esittäjä: Elisabeth Jeggle komissiolleAihe: Jätteenkuljetus- ja hiekoitusajoneuvojen kuljettajat valtiovallalle kuuluvissa tehtävissä sekä ajo- ja lepoaikojen ylittäminen | 121 |
| 2004/C 084E/8 | E-3952/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Kaasuputkien asentaminen | 122 |
| 2004/C 084E/9 | E-3963/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Geroi Sevastopolya - meriturvallisuus | 122 |
| 2004/C 084E/0 | E-3969/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Catanian syyttäjänviraston suorittama rikostutkinta EU:n varoihin kohdistuneesta 5 miljoonan euron petoksesta | 124 |
| 2004/C 084E/1 | E-3983/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Osana yhteisön tukikehystä 1994—1999 (tavoite 1) toteutetun vesivarojen hoitoa koskevan alueellisen toimenpideohjelman päättäminen Italiassa | 125 |
| 2004/C 084E/2 | E-3985/03 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Komission rakennusten kunnostukseen käytettävän puutavaran hankkiminen | 126 |
| 2004/C 084E/3 | E-3986/03 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Radioaktiivisten jätteiden varastointi Sisiliassa | 127 |
| 2004/C 084E/4 | E-3987/03 esittäjä: Gerhard Schmid komissiolleAihe: Galileo | 127 |
| 2004/C 084E/5 | P-3990/03 esittäjä: Diana Wallis komissiolleAihe: Tarjousasiakirjojen postittaminen ja niiden toimittaminen eteenpäin | 128 |
| 2004/C 084E/6 | P-4002/03 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Yksityisyyden loukkaus tietoyhteiskuntahuippukokouksessa | 129 |
| 2004/C 084E/7 | E-4006/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Oleskeluluvat ja ongelmat niiden saamisessa | 130 |
| 2004/C 084E/8 | E-4015/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Maaperältään myrkylliset tontit | 131 |
| 2004/C 084E/9 | E-4021/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tutkimuksen tukeminen Portugalissa | 132 |
| 2004/C 084E/0 | E-4026/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Arvometallidirektiivi | 133 |
| 2004/C 084E/1 | E-4028/03 esittäjä: Juan Naranjo Escobar komissiolleAihe: Kansalaisten arviot eurosta | 133 |
| 2004/C 084E/2 | E-4029/03 esittäjä: Juan Naranjo Escobar komissiolleAihe: Euron ja dollarin välinen vaihtokurssi | 134 |
| 2004/C 084E/3 | E-4032/03 esittäjä: Geoffrey Van Orden komissiolleAihe: Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuus Euroopan unionin talousarvioon | 135 |
| 2004/C 084E/4 | E-4033/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Puheenjohtaja Prodin kabinetin pyynnöstä tehty kondomi-sanan sensurointi Euroopan komission virallisesta lehdistötiedotteesta, joka koski maailmanlaajuista aids-päivää | 135 |
| 2004/C 084E/5 | P-4034/03 esittäjä: Kyösti Virrankoski komissiolleAihe: Ihmisten ja kotieläinten suojelu susilta ja karhuilta | 136 |
| 2004/C 084E/6 | E-4036/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97, noni-tuotteet | 137 |
| 2004/C 084E/7 | E-4037/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Saksan terveysuudistus ja luontaistuotteet | 139 |
| 2004/C 084E/8 | E-4057/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Euroopan laajuiset televiestintäverkot | 139 |
| 2004/C 084E/9 | E-4061/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Eletherios Venizelos -lentokentältä aiheutuva lentomelu | 141 |
| 2004/C 084E/0 | E-4067/03 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Júcar-Vinalopón juoksutuksen yhteisrahoitus ja ympäristöehdot | 142 |
| 2004/C 084E/1 | E-4070/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Valmistelukuntien, perusoikeuskirjan ja perustuslain kustannukset | 143 |
| 2004/C 084E/2 | P-0074/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta | 144 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4070/03 ja P-0074/04 |
| 2004/C 084E/3 | E-4075/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: DEI:n palveluksessa työskentelevien lääkäreiden työsopimukset | 145 |
| 2004/C 084E/4 | E-4085/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Direktiiviä 1999/44/EY koskevat käytännön soveltamisongelmat | 145 |
| 2004/C 084E/5 | E-0009/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Alankomaissa kielletyt tutkanpaljastimet ja niiden viennin suojaaminen | 147 |
| 2004/C 084E/6 | E-0010/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: EU:ssa alhaisempi suojeluntaso kuin Japanissa, Venäjällä ja useissa muissa maissa amerikkalaisen naudanlihan välityksellä leviävän BSE-taudin estämiseksi | 148 |
| 2004/C 084E/7 | E-0017/04 esittäjä: Bartho Pronk komissiolleAihe: Turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevan direktiivin 92/58/ETY soveltaminen | 150 |
| 2004/C 084E/8 | P-0019/04 esittäjä: Juan Ferrández Lezaun komissiolleAihe: Jucar-Vinalopón hanke | 151 |
| 2004/C 084E/9 | E-0020/04 esittäjä: Fiorella Ghilardotti, Massimo Carraro ja Giovanni Fava komissiolleAihe: Messinansalmen ylittävä silta | 151 |
| 2004/C 084E/0 | E-0021/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Tiukkoja ja yhdenmukaisia valvontatoimia sisältävän lentoturvallisuusdirektiivin kiireellinen hyväksyminen. | 153 |
| 2004/C 084E/1 | P-0038/04 esittäjä: Juan Izquierdo Collado komissiolleAihe: Delfiinien laiton tuonti | 153 |
| 2004/C 084E/2 | E-0042/04 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Skotlannille myönnettyjen rakennerahastomäärärahojen vapauttaminen | 154 |
| 2004/C 084E/3 | E-0062/04 esittäjä: Giorgio Calò ja Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Väitöskirjaa valmistelevien ulkomaalaisten opiskelijoiden syrjiminen Saksassa | 156 |
| 2004/C 084E/4 | E-0070/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Arcos de Valdevezissa sijaitsevaan Tabaçôon perustettava kromatointilaitos | 157 |
| 2004/C 084E/5 | P-0075/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Lentoturvallisuuden valvonta | 157 |
| 2004/C 084E/6 | E-0078/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Schengen-tietojärjestelmä ja kadonneet henkilöt | 158 |
| 2004/C 084E/7 | E-0082/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Kliinisiä lääketutkimuksia koskeva direktiivi | 159 |
| 2004/C 084E/8 | P-0084/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Öljykuljetusten kieltäminen yksipohjaisilla säiliöaluksilla ja mukavuuslippujen käytön kieltäminen | 160 |
| 2004/C 084E/9 | E-0088/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Alankomaalaisten sairausvakuutusyhtiöiden naapurimaissa asuvilta vakuutetuilta perimät korkeat vakuutusmaksut hoitokustannusten kattamiseksi USA:ssa | 161 |
| 2004/C 084E/0 | E-0098/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Sok Yoeunin luovuttaminen | 162 |
| 2004/C 084E/1 | E-0100/04 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Europa-palvelimessa käytetyt kielet | 163 |
| 2004/C 084E/2 | E-0122/04 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Euroopan kaupallisten jalkapalloseurojen velkataakka | 164 |
| 2004/C 084E/3 | E-0128/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Ikärajojen soveltaminen Kreikassa julkisissa palveluissa monivuotisilla määräaikaisilla työsopimuksilla jo työskentelevien henkilöiden työhönotossa | 165 |
| 2004/C 084E/4 | E-0138/04 esittäjä: Kathalijne Buitenweg komissiolleAihe: Matkustajatietojen käyttö CAPPS II -järjestelmän testaamiseen | 166 |
| 2004/C 084E/5 | E-0139/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Taloudellinen tuki vedenalaisen valokuitukaapelin vetämiseksi Flores- ja Corvo-saarille | 167 |
| 2004/C 084E/6 | E-0151/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Teho-osastojen puute Kreikassa (Täydentävä vastaus) | 168 |
| 2004/C 084E/7 | P-0159/04 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Laittomia abortteja koskevat naisten oikeudenkäynnit Portugalissa | 169 |
| 2004/C 084E/8 | P-0160/04 esittäjä: Uma Aaltonen komissiolleAihe: Räjähteiden etsintään koulutettujen koirien käyttö EU:n toimielimissä | 169 |
| 2004/C 084E/9 | E-0179/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Maahanmuuttoa koskevat kansalliset suunnitelmat | 170 |
| 2004/C 084E/0 | E-0180/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Kreikassa | 171 |
| 2004/C 084E/1 | P-0192/04 esittäjä: Philip Bradbourn komissiolleAihe: Takaisinmaksut n+2-säännön nojalla | 172 |
| 2004/C 084E/2 | E-0195/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Lääkärinhoitoon pääsy jäsenvaltioissa | 172 |
| 2004/C 084E/3 | E-0196/04 esittäjä: Ward Beysen komissiolleAihe: Vuokratyöntekijöitä koskeva direktiivi | 173 |
| 2004/C 084E/4 | E-0197/04 esittäjä: Ward Beysen komissiolleAihe: Julkisten varojen käyttö teollisuuden sähköstä maksaman hinnan alentamiseksi | 174 |
| 2004/C 084E/5 | E-0200/04 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Bob-ohjelma ja liikenneonnettomuudet | 175 |
| 2004/C 084E/6 | E-0219/04 esittäjä: Dominique Souchet komissiolleAihe: Maltan jäsenyys ja meriturvallisuus | 176 |
| 2004/C 084E/7 | E-0225/04 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Elintarviketurvallisuus ja kehitysmaat | 177 |
| 2004/C 084E/8 | E-0238/04 esittäjä: Joachim Wuermeling komissiolleAihe: Köysiratalaitteistojen turvallisuutta koskevan direktiivin täytäntöönpano | 178 |
| 2004/C 084E/9 | E-0242/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Parkinsonintauti | 179 |
| 2004/C 084E/0 | P-0244/04 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma — veden kustannukset ja hinta | 180 |
| 2004/C 084E/1 | P-0245/04 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Raportit OPTAn päätöksiä koskevista vaikutuksista | 181 |
| 2004/C 084E/2 | E-0250/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Jalkapallotuomarien eläkeikä | 182 |
| 2004/C 084E/3 | E-0251/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Leipien merkinnät | 183 |
| 2004/C 084E/4 | P-0256/04 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukainen ehdotuspyyntö VP/2002/6 | 184 |
| 2004/C 084E/5 | E-0257/04 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukainen ehdotuspyyntö VP/2002/6 | 185 |
| 2004/C 084E/6 | E-0258/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kambodzan opposition jäsenien murhat | 186 |
| 2004/C 084E/7 | E-0260/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Blue tongue -tauti - Lazion tuottajien suojeleminen | 186 |
| 2004/C 084E/8 | E-0261/04 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Perävaunun kuljettamista moottoripyörällä koskeva kielto Espanjassa | 188 |
| 2004/C 084E/9 | E-0262/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Jätevesienkäsittelylaitokset | 189 |
| 2004/C 084E/0 | P-0263/04 esittäjä: Matti Wuori komissiolleAihe: Sosnovyi Borin ydinvoimalan turvallisuustilanne | 189 |
| 2004/C 084E/1 | E-0269/04 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Kulutusluotot | 190 |
| 2004/C 084E/2 | E-0278/04 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien sopimusneuvottelujen ongelmat | 191 |
| 2004/C 084E/3 | P-0281/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Wärtsilä ja valtiontuki Italiassa | 192 |
| 2004/C 084E/4 | E-0287/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Hyljeöljyn harhaanjohtava merkitseminen EU:ssa | 193 |
| 2004/C 084E/5 | P-0294/04 esittäjä: Herman Vermeer komissiolleAihe: Keski-Euroopan putkistojärjestelmälle avoin tariffirakenne | 194 |
| 2004/C 084E/6 | E-0295/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Ikäsyrjintä tavaroiden ja palvelujen tarjonnan yhteydessä | 194 |
| 2004/C 084E/7 | E-0299/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: CD-levyjen hinnoittelu EU:ssa | 195 |
| 2004/C 084E/8 | P-0303/04 esittäjä: Michael Cashman komissiolleAihe: Matkalippujen varaaminen toisesta valtiosta | 196 |
| 2004/C 084E/9 | P-0304/04 esittäjä: Pietro-Paolo Mennea komissiolleAihe: Vanginvartijat | 196 |
| 2004/C 084E/0 | E-0315/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Vähemmistökielten kieliohjelma | 197 |
| 2004/C 084E/1 | E-0316/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Eurooppalainen vapaaehtois- ja solidaarisuuspalvelu | 198 |
| 2004/C 084E/2 | E-0317/04 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Sian sivutuotteet | 199 |
| 2004/C 084E/3 | P-0338/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Ruokaturvallisuus | 199 |
| 2004/C 084E/4 | P-0340/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Lain nro 69 (annettu 3. helmikuuta 1963) yhteensopivuus työntekijöiden vapaan liikkuvuuden kanssa Euroopan yhteisön sisällä | 200 |
| 2004/C 084E/5 | P-0342/04 esittäjä: Dirk Sterckx komissiolleAihe: Belgian rautatiemarkkinoiden avaamista koskevat rajoitukset | 201 |
| 2004/C 084E/6 | P-0359/04 esittäjä: Eija-Riitta Korhola komissiolleAihe: Terveydenhoidon normien puute vaikuttaa työvoiman ja kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen | 202 |
| 2004/C 084E/7 | E-0366/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Kuluttajien oikeudet Irlannissa | 203 |
| 2004/C 084E/8 | E-0370/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Työaikadirektiivin soveltamisalan laajentaminen | 204 |
| 2004/C 084E/9 | P-0376/04 esittäjä: Luciana Sbarbati komissiolleAihe: Terästeollisuuden kriisi Ternissä | 204 |
| 2004/C 084E/0 | P-0388/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin terästehtaat - Thyssen-Kruppin tehtaan sulkeminen | 205 |
| 2004/C 084E/1 | P-0445/04 esittäjä: Mario Mastella komissiolleAihe: Astin tuotantolaitoksen kriisi Ternissä | 206 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04, P-0388/04 ja P-0445/04 |
| 2004/C 084E/2 | E-0381/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Vastaanottoluokkien toiminta — koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toinen toimintaohjelma | 208 |
| 2004/C 084E/3 | E-0383/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Postimaksut | 209 |
| 2004/C 084E/4 | E-0393/04 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Eläimistä saatavia sivutuotteita koskeva asetus | 210 |
| 2004/C 084E/5 | P-0514/04 esittäjä: Bartho Pronk komissiolleAihe: Jatkokysymys (kirjalliselle kysymykselle E-2133/02) kansainvälisten jalkapalloerotuomareiden ikäsyrjinnästä. | 211 |
| 2004/C 084E/6 | E-0580/04 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä annettu asetus (EY) N:o 1774/2002 | 212 |
| | KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 2) |
| 2004/C 084E/7 | E-0225/03 esittäjä: Guido Podestà komissiolleAihe: Aids Itä-Euroopassa | 213 |
| 2004/C 084E/8 | P-2374/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät (Täydentävä vastaus) | 214 |
| 2004/C 084E/9 | E-2454/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Eurostat ja komission petoksien tunnistamista ja torjuntaa koskevan kannan muutos sekä Euroopan petostentorjuntaviraston riippumattoman tutkimuksen aiheuttamat seuraukset | 214 |
| 2004/C 084E/0 | E-2573/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Etyjissä tehtyjen ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapautta koskevien sitoumusten rikkominen Armeniassa, Azerbaidžanissa, Georgiassa, Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä | 215 |
| 2004/C 084E/1 | E-2688/03 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Työvoimavaltaisten alojen alv-prosentin alentaminen | 217 |
| 2004/C 084E/2 | E-2837/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Olympic Airwaysistä muodostettava uusi lentoyhtiö (Täydentävä vastaus) | 218 |
| 2004/C 084E/3 | E-3075/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Vapaus ja moniarvoisuus tiedottamisessa | 219 |
| 2004/C 084E/4 | E-3114/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuulliset edustajat levittävät vääriä tieteellisiä tietoja kondomien tehokkuudesta aidsin torjunnassa | 220 |
| 2004/C 084E/5 | E-3122/03 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Äänitallenteiden arvonlisäveron alentaminen | 221 |
| 2004/C 084E/6 | E-3123/03 esittäjä: Olivier Dupuis neuvostolleAihe: Tšetšeenien karkottaminen | 222 |
| 2004/C 084E/7 | E-3139/03 esittäjä: Peter Liese neuvostolleAihe: EU:n valmistautuminen reagoimaan biologiseen iskuun | 223 |
| 2004/C 084E/8 | E-3148/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Prostituution uhreiksi joutuneiden naisten ja nuorten auttamiseksi työskentelevien organisaatioiden tukeminen | 223 |
| 2004/C 084E/9 | E-3206/03 esittäjä: Antonio Tajani neuvostolleAihe: Il Giornale -sanomalehden Rooman toimistossa suoritettu etsintä: loukkaus lehdistönvapautta vastaan Italiassa | 224 |
| 2004/C 084E/0 | E-3242/03 esittäjä: Jan Wiersma neuvostolleAihe: Buy American Act (osta amerikkalaista -säädös) Yhdysvaltojen puolustusbudjetissa | 225 |
| 2004/C 084E/1 | P-3246/03 esittäjä: Cristiana Muscardini neuvostolleAihe: Somalia: sisäinen tilanne, pakolaiset ja terrorismi | 226 |
| 2004/C 084E/2 | E-3248/03 esittäjä: Anna Karamanou neuvostolleAihe: Mahdollisuus seurata matkapuhelinten käyttäjiä | 227 |
| 2004/C 084E/3 | E-3251/03 esittäjä: Baroness Sarah Ludford neuvostolleAihe: Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin | 228 |
| 2004/C 084E/4 | E-3267/03 esittäjä: Christopher Huhne neuvostolleAihe: Määräenemmistöäänestykset | 228 |
| 2004/C 084E/5 | P-3282/03 esittäjä: Anne André-Léonard neuvostolleAihe: Huviveneitä koskevien eurooppalaisten lakien lähentäminen kuljettajankirjan osalta | 233 |
| 2004/C 084E/6 | P-3313/03 esittäjä: Hans-Peter Martin neuvostolleAihe: EU:n perustuslakia koskevasta sopimuksesta käytävät neuvottelut | 233 |
| 2004/C 084E/7 | E-3349/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: Eurobarometrin mielipidemittaus | 234 |
| 2004/C 084E/8 | E-3354/03 esittäjä: Stavros Xarchakos neuvostolleAihe: Kielivähemmistöt Kreikassa ja viralliset tilastot | 235 |
| 2004/C 084E/9 | E-3358/03 esittäjä: Chris Davies neuvostolleAihe: Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä | 236 |
| 2004/C 084E/0 | P-3414/03 esittäjä: Marianne Eriksson neuvostolleAihe: Viro ja tasa-arvodirektiivi | 237 |
| 2004/C 084E/1 | P-3415/03 esittäjä: Francesco Rutelli neuvostolleAihe: Puheenjohtajavaltion antamat julkilausumat 7. marraskuuta 2003 pidettävän EU:n ja Venäjän huippukokouksen johdosta | 238 |
| 2004/C 084E/2 | P-3473/03 esittäjä: Daniel Cohn-Bendit neuvostolleAihe: Puheenjohtajavaltion antamat julkilausumat 7. marraskuuta 2003 pidettävän EU:n ja Venäjän huippukokouksen johdosta | 238 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3415/03 ja P-3473/03 |
| 2004/C 084E/3 | E-3440/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: Ihmisoikeudet Kiinassa | 239 |
| 2004/C 084E/4 | E-3441/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: EU:n toiminta Guantánamon vankilan suhteen | 240 |
| 2004/C 084E/5 | E-3451/03 esittäjä: Ioannis Marínos neuvostolleAihe: Eurobarometrin euroa ja inflaatiota koskevat tiedot | 241 |
| 2004/C 084E/6 | E-3468/03 esittäjä: Bart Staes, Phillip Whitehead, Catherine Stihler ja Margrietus van den Berg neuvostolleAihe: Postpoliosyndrooma | 242 |
| 2004/C 084E/7 | E-3495/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro neuvostolleAihe: Kolumbia - Kansallisen vapautusarmeijan (ELN) panttivangit | 242 |
| 2004/C 084E/8 | E-3499/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro neuvostolleAihe: Romano Prodin manifesti | 243 |
| 2004/C 084E/9 | E-3525/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Omenien koko | 244 |
| 2004/C 084E/0 | P-3526/03 esittäjä: Jens-Peter Bonde neuvostolleAihe: Yksimielisen päätöksen ja konsensus-periaatteen mukaisen päätöksen ero | 245 |
| 2004/C 084E/1 | E-3531/03 esittäjä: Rijk van Dam neuvostolleAihe: Liikenneministerineuvoston puheenjohtajan lausunto Veronassa pidetyn epävirallisen liikenneministeri-kokouksen päätteeksi | 246 |
| 2004/C 084E/2 | E-3533/03 esittäjä: Christine De Veyrac neuvostolleAihe: Euroopan avaruuspolitiikka - budjetti | 246 |
| 2004/C 084E/3 | E-3572/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Lontoon Lloyds | 247 |
| 2004/C 084E/4 | E-3575/03 esittäjä: Michl Ebner neuvostolleAihe: Eurooppalainen vammaiskortti | 248 |
| 2004/C 084E/5 | E-3621/03 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Clophen Kreikan eri alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa (Täydentävä vastaus) | 249 |
| 2004/C 084E/6 | E-3661/03 esittäjä: Konrad Schwaiger ja Karl von Wogau komissiolleAihe: Herkkusienisäilykkeiden tuonti Kiinasta | 250 |
| 2004/C 084E/7 | E-3812/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Tempus-ohjelma Romaniassa | 250 |
| 2004/C 084E/8 | E-3829/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Maitokiintiöt laajentumisen jälkeen - Galicialle sallittu tuotanto | 251 |
| 2004/C 084E/9 | E-3854/03 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Komissiossa valmisteilla oleva valtiontukiuudistus | 252 |
| 2004/C 084E/0 | E-3855/03 esittäjä: Michl Ebner ja Paolo Pastorelli komissiolleAihe: Turvallisuus lentokentillä | 253 |
| 2004/C 084E/1 | E-3856/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: VIII Euroopan kehitysrahaston puitteissa tehdyt sopimukset | 254 |
| 2004/C 084E/2 | E-3858/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Työkyvyttömyyseläkkeet Euroopan unionissa | 255 |
| 2004/C 084E/3 | E-3866/03 esittäjä: Robert Sturdy komissiolleAihe: Lintujen pyydystäminen ansoin Kyproksessa | 256 |
| 2004/C 084E/4 | E-3876/03 esittäjä: Francesco Fiori komissiolleAihe: Maissin viljelyalan ylittäminen vuonna 2003 ja seuraamusten soveltaminen | 256 |
| 2004/C 084E/5 | E-3883/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Alcatel Italia ja teletoiminta-alan edistämiseen käytettävät yhteisön rahastot (Täydentävä vastaus) | 257 |
| 2004/C 084E/6 | E-3885/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Alcatel Italia ja Euroopan unionin myöntämän rahoituksen mahdollinen valvonta (Täydentävä vastaus) | 258 |
| 2004/C 084E/7 | E-3897/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Kalastuksen liialliset sivusaaliit | 260 |
| 2004/C 084E/8 | E-3900/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Triesten ja Divacan välinen rautatieyhteys | 261 |
| 2004/C 084E/9 | E-3968/03 esittäjä: Amalia Sartori komissiolleAihe: Euroopan laajuinen liikenneverkko | 261 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3900/03 ja E-3968/03 |
| 2004/C 084E/0 | E-3905/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Eurostatia koskevat tutkimukset ja OLAF:in työryhmän hajottaminen | 262 |
| 2004/C 084E/1 | E-3907/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Komission ehdotus kalasaaliiden vähentämisestä vuonna 2004 erityisesti Galician ja yleisesti Iberian niemimaan vesillä | 263 |
| 2004/C 084E/2 | E-3914/03 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Palma de Mallorcan lentokentän laajennustyöt | 265 |
| 2004/C 084E/3 | E-3921/03 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Segura-joen (Murcia, Espanja) valuma-alueen vedenkäyttöä koskevat laittomuudet | 266 |
| 2004/C 084E/4 | E-3923/03 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Laiton kopiointi | 266 |
| 2004/C 084E/5 | E-3938/03 esittäjä: Elisabeth Jeggle komissiolleAihe: Euroopan unionin kesannointiohjelma, pinta-alan määritys ja mittaustoimistot | 268 |
| 2004/C 084E/6 | E-3940/03 esittäjä: Daniel Hannan komissiolleAihe: Sokerikaupan vinoutuminen | 269 |
| 2004/C 084E/7 | E-3941/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Syrjintä Rotterdamissa oleskeluluvan myöntämisessä | 270 |
| 2004/C 084E/8 | E-3944/03 esittäjä: Dominique Souchet komissiolleAihe: Kalakantojen elvytyssuunnitelmat | 271 |
| 2004/C 084E/9 | E-3945/03 esittäjät: Marco Pannella, Maurizio Turco, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Euroopan unionin varojen käyttö terroristijärjestöjen hyväksi ja palestiinalaishallinnolle suunnattujen varojen valvonta | 271 |
| 2004/C 084E/0 | E-3947/03 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Tukien myöntäminen innovatiivisille aurinkovoimaloille | 273 |
| 2004/C 084E/1 | E-3961/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Jules Muis ja komission toiminta | 274 |
| 2004/C 084E/2 | E-3962/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Portugali - tiemaksut ja tila-autot | 277 |
| 2004/C 084E/3 | E-3979/03 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Rakentamissääntöjen noudattamatta jättäminen Ibizalla | 278 |
| 2004/C 084E/4 | E-3988/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Komission jäsen Solbes Miran ja Eurostatin välisen tietojenvaihdon manipulointi | 279 |
| 2004/C 084E/5 | E-3994/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Kulttuuri- ja kieliohjelma | 280 |
| 2004/C 084E/6 | E-3995/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Tietoyhteiskuntaa koskevat hankkeet | 280 |
| 2004/C 084E/7 | E-3996/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Uudet työskentelytavat ja sähköisen kaupan kehitys | 281 |
| 2004/C 084E/8 | E-4003/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Laivojen kulkusyvyys Straubingin ja Vilshofenin välisellä väylällä (Tonava) | 281 |
| 2004/C 084E/9 | E-4007/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Varautuminen maanjäristysten seurausten lieventämiseen | 282 |
| 2004/C 084E/0 | E-4017/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Näkövammaisille yhteisön kansalaisille tarkoitettu EU:n tiedotustoiminta | 284 |
| 2004/C 084E/1 | E-4018/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Eurooppa-lipun yhdenmukainen käyttö EU:n lentoyhtiöiden lentokoneissa | 285 |
| 2004/C 084E/2 | E-4020/03 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Kongo-joen suistoalue | 286 |
| 2004/C 084E/3 | P-4035/03 esittäjä: Helena Torres Marques komissiolleAihe: Moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan asetuksen soveltaminen Portugalissa | 287 |
| 2004/C 084E/4 | E-4045/03 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Pohjavesien pilaantuminen Kataloniassa | 288 |
| 2004/C 084E/5 | E-4046/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Ohjelmistopohjaiset suodatusjärjestelmät | 289 |
| 2004/C 084E/6 | E-4047/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Internetin käyttöturvallisuus | 290 |
| 2004/C 084E/7 | P-4048/03 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Euroopan kehitysrahaston budjetoiminen | 291 |
| 2004/C 084E/8 | E-4054/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: EU:n yksinomaisten talousvyöhykkeiden sisäiset kansalliset vesialueet | 292 |
| 2004/C 084E/9 | E-4065/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus | 292 |
| 2004/C 084E/0 | E-4078/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Galileo | 293 |
| 2004/C 084E/1 | E-0006/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Verohelpotusten myöntäminen Sisilialle | 294 |
| 2004/C 084E/2 | E-0016/04 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Grefacsa-yritys ja eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittely | 295 |
| 2004/C 084E/3 | E-0031/04 esittäjä: Astrid Lulling komissiolleAihe: Eräiden luxemburgilaisten vakuutusyhtiöiden soveltamat käytännöt | 296 |
| 2004/C 084E/4 | E-0035/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Lentoyhtiöiden turvallisuusongelmista vaikea saada tietoja — taloudelliset intressit taustalla | 297 |
| 2004/C 084E/5 | E-0039/04 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: EU:n lainsäädännöllisten asiakirjojen määrät | 298 |
| 2004/C 084E/6 | E-0043/04 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Euron vaikutus kaupankäyntiin | 298 |
| 2004/C 084E/7 | E-0045/04 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Alustavan ennakkoarvioinnin ja ympäristövaikutusten arvioinnin tekemättä jättäminen koko Impregilo SpA -yhtiön Sa Sean rannikolle Tentizzosiin Bosan kuntaan (Nuoron maakunta, Sardinia, Italia) suunnitteleman rakennushankkeen yhteydessä | 299 |
| 2004/C 084E/8 | E-0046/04 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Yhteisön henkilöstöilmoitukset, joissa vaatimuksena on englannin puhuminen äidinkielenä | 301 |
| 2004/C 084E/9 | E-0086/04 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Kielivaatimukset EU:n virkoja täytettäessä | 301 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0046/04 ja E-0086/04 |
| 2004/C 084E/0 | E-0051/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Kuuden jäsenvaltion komissiolle lähettämä kirje Brysselissä kokoontuneen hallitusten välisen kokouksen epäonnistuttua | 302 |
| 2004/C 084E/1 | E-0063/04 esittäjä: Alexander de Roo ja Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Ratapölkkyjen polttaminen | 303 |
| 2004/C 084E/2 | P-0066/04 esittäjä: Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Parmalatin konkurssi | 304 |
| 2004/C 084E/3 | P-0093/04 esittäjä: Martin Kastler komissiolleAihe: Ihmiskauppa ja prostituutio Saksan ja Tšekin raja-alueella | 305 |
| 2004/C 084E/4 | E-0112/04 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Delfiinit | 306 |
| 2004/C 084E/5 | E-0121/04 esittäjä: Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Keskitetty jätehuolto Casale sul Silessä (Treviso) | 307 |
| 2004/C 084E/6 | E-0123/04 esittäjä: Dorette Corbey ja Jan Wiersma komissiolleAihe: Arseenipentoksidia sisältävät säiliöt merialueilla | 308 |
| 2004/C 084E/7 | E-0131/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Albanialaisten maastamuuttajien tragedia | 309 |
| 2004/C 084E/8 | E-0132/04 esittäjä: Marjo Matikainen-Kallström komissiolleAihe: Lentoturvallisuuden parantaminen tiedonvälitystä lisäämällä | 311 |
| 2004/C 084E/9 | P-0133/04 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Vigoon sijoitettava kalastuksenvalvontavirasto | 312 |
| 2004/C 084E/0 | P-0134/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Parmalatin romahdus ja Bankitalian riittämätön valvonta | 312 |
| 2004/C 084E/1 | P-0135/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Rooman keskusmeijeri (Centrale del latte di Roma): työpaikkojen turvaaminen ja tuottajien suojeleminen | 313 |
| 2004/C 084E/2 | E-0136/04 esittäjä: Jillian Evans komissiolleAihe: Muuntogeenisten elintarvikkeiden ja viljelykasvien tuonti | 314 |
| 2004/C 084E/3 | E-0140/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Mahdollisuus joukkotiedotusvälineiden käyttöön EU:n syrjäisimmillä alueilla Azoreilla ja Madeiralla | 315 |
| 2004/C 084E/4 | E-0141/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Lapsityövoima | 316 |
| 2004/C 084E/5 | E-0145/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Kansainvälinen riisin vuosi | 317 |
| 2004/C 084E/6 | P-0149/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Yksityistämisestä saadut tulot käytetään juokseviin menoihin | 319 |
| 2004/C 084E/7 | E-0153/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tšetšeeniverkko-käsitteen käyttäminen ilman näyttöä tšetšeenien osallisuudesta | 319 |
| 2004/C 084E/8 | E-0155/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Tietyt junamatkailijoiden ryhmät joutuvat kärsimään siitä, että Alankomaissa rajoitetaan edelleen junalippujen myyntiä muualla Euroopassa sijaitseviin matkakohteisiin | 320 |
| 2004/C 084E/9 | P-0156/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 321 |
| 2004/C 084E/0 | E-0161/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 322 |
| 2004/C 084E/1 | E-0162/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 322 |
| 2004/C 084E/2 | E-0163/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 322 |
| 2004/C 084E/3 | E-0164/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 323 |
| 2004/C 084E/4 | E-0165/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 323 |
| 2004/C 084E/5 | E-0166/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 323 |
| 2004/C 084E/6 | E-0167/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 324 |
| 2004/C 084E/7 | E-0168/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 324 |
| 2004/C 084E/8 | E-0169/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 324 |
| 2004/C 084E/9 | E-0170/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 325 |
| 2004/C 084E/0 | E-0171/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 325 |
| 2004/C 084E/1 | E-0172/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 325 |
| 2004/C 084E/2 | E-0173/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 325 |
| 2004/C 084E/3 | E-0174/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 326 |
| 2004/C 084E/4 | E-0175/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 326 |
| 2004/C 084E/5 | E-0176/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 326 |
| 2004/C 084E/6 | E-0177/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät | 326 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0156/04, E-0161/04, E-0162/04, E-0163/04, E-0164/04, E-0165/04, E-0166/04, E-0167/04, E-0168/04, E-0169/04, E-0170/04, E-0171/04, E-0172/04, E-0173/04, E-0174/04, E-0175/04, E-0176/04 ja E-0177/04 |
| 2004/C 084E/7 | E-0184/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Eircomin puhelimien vuokraliittymien maksut Irlannissa | 329 |
| 2004/C 084E/8 | E-0191/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Parmalatin konkurssi: säästäjien suojelu ja valvontalaitoksen perustaminen | 330 |
| 2004/C 084E/9 | E-0201/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa | 332 |
| 2004/C 084E/0 | E-0210/04 esittäjä: Markus Ferber komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa | 332 |
| 2004/C 084E/1 | E-0236/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Avoimia virkoja kieltä äidinkielenään puhuville | 332 |
| 2004/C 084E/2 | E-0241/04 esittäjä: Johanna Boogerd-Quaak komissiolleAihe: Kielisyrjintä - kieltä äidinkielenään puhuvat | 333 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0201/04, E-0210/04, E-0236/04 ja E-0241/04 |
| 2004/C 084E/3 | E-0203/04 esittäjä: Alexander de Roo ja Bernd Lange komissiolleAihe: Espanjan laki polttoaineen laadusta — kuninkaan asetus 1700/2003 | 334 |
| 2004/C 084E/4 | E-0211/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan asunto-osuuskuntien omaisuuden takavarikointia koskevat syytökset | 335 |
| 2004/C 084E/5 | E-0227/04 esittäjä: Ewa Hedkvist Petersen komissiolleAihe: Alkolukko | 335 |
| 2004/C 084E/6 | E-0228/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Lintuinfluenssaviruksen H5N1 ja ihmisillä esiintyvän A-influenssaviruksen yhdistymisen torjumiseksi tarvittavien voimavarojen oikea-aikainen kehittäminen ja tuotanto | 336 |
| 2004/C 084E/7 | E-0235/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Cacarica-yhteisöihin kohdistuvat ihmisoikeuksien loukkaukset Kolumbiassa | 338 |
| 2004/C 084E/8 | E-0237/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Eurooppa-koulujen lukukausimaksut | 339 |
| 2004/C 084E/9 | E-0239/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kristittyjen ja buddhalaisten vaino Laosin demokraattisessa kansantasavallassa | 340 |
| 2004/C 084E/0 | E-0240/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Pankkien DS:lle antama jättialennus rikkoo vapaan kilpailun periaatetta | 341 |
| 2004/C 084E/1 | E-0243/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yritysten siirtyminen muualle ja työttömyys (Täydentävä vastaus) | 342 |
| 2004/C 084E/2 | E-0264/04 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön rahoitus kansalliselle maarekisterille Kreikassa | 344 |
| 2004/C 084E/3 | E-0265/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Yhteisön varoilla kustannetut propagandistiset mainokset keskellä vaalikampanjakautta | 345 |
| 2004/C 084E/4 | E-0274/04 esittäjä: Johanna Boogerd-Quaak komissiolleAihe: Arseenihappo | 346 |
| 2004/C 084E/5 | E-0277/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: EU:n osallistuminen monitoimihallin rakentamiseen Brysselissä | 348 |
| 2004/C 084E/6 | E-0279/04 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Alkio- ja kantasolututkimus | 349 |
| 2004/C 084E/7 | P-0280/04 esittäjä: Rijk van Dam komissiolleAihe: Euroopan komission Delhin-edustusto | 350 |
| 2004/C 084E/8 | P-0282/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Syrjäisimpien alueiden merkitseminen EU:n virallisiin karttoihin | 351 |
| 2004/C 084E/9 | P-0283/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Julkinen puutavaraa koskeva hankintapolitiikka | 352 |
| 2004/C 084E/0 | E-0285/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Kaatopaikka Maltalla | 353 |
| 2004/C 084E/1 | E-0290/04 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Direktiivin 97/11/EY soveltamisala | 354 |
| 2004/C 084E/2 | E-0291/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Tieliikenneonnettomuudet Euroopan unionin jäsenvaltioissa | 354 |
| 2004/C 084E/3 | P-0293/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Valtatien AS17 rakennushanke (Asturia, Espanja): Puente del Arcosta El Condadoon johtavan tieosuuden rakentamisesta Güen lähteille aiheutuva vaara | 355 |
| 2004/C 084E/4 | E-0298/04 esittäjä: Bob van den Bos komissiolleAihe: EU:n ja Libyan väliset suhteet ja ihmisoikeudet Libyassa | 356 |
| 2004/C 084E/5 | E-0307/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Geneettisesti muunnetut viljelykasvit | 357 |
| 2004/C 084E/6 | E-0308/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Ranskan kieli komissiossa | 358 |
| 2004/C 084E/7 | E-0311/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Rahtiyritys Ikea Railin toiminnan loppuminen kahden vuoden kuluessa sen alkamisesta ja yrityksen kyseistä hanketta varten EU:lta saaman 500000 euron tuen tilanne | 359 |
| 2004/C 084E/8 | P-0324/04 esittäjä: W.G. van Velzen komissiolleAihe: Alankomaalaisilta ja saksalaisilta sähkön toimittajilta Belgiassa perittävät uudet maksut Belgian sähköverkon käyttämisestä sähkön siirrossa Ranskasta | 360 |
| 2004/C 084E/9 | E-0325/04 esittäjä: Willi Piecyk komissiolleAihe: Direktiivin 2002/25/EY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä | 361 |
| 2004/C 084E/0 | E-0329/04 esittäjä: Jillian Evans ja Ian Hudghton komissiolleAihe: Endometrioosi | 362 |
| 2004/C 084E/1 | E-0332/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Vaarallisten kemiallisten aineiden uusissa merkinnöissä virheitä: Alankomaissa arseenihappo merkitty virheellisesti pentoksidiksi | 363 |
| 2004/C 084E/2 | P-0336/04 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: EU:n talousarviosta rahoitettava sikiötutkimus | 364 |
| 2004/C 084E/3 | P-0339/04 esittäjä: Jean-Louis Bernié komissiolleAihe: Tuulivoimalat | 365 |
| 2004/C 084E/4 | E-0344/04 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Erityisneuvonantajat (conseillers hors classe) | 366 |
| 2004/C 084E/5 | E-0345/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Euroopan laajuiset liikenneverkot | 367 |
| 2004/C 084E/6 | E-0346/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Erilainen hinnoittelu | 368 |
| 2004/C 084E/7 | E-0349/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Formellon yksityisen yliopiston (Rooma) perustamisessa ilmenneet vakavat väärinkäytökset, jotka koskevat myös EU:ta | 369 |
| 2004/C 084E/8 | E-0353/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Mahdollisuudet rahoittaa virtuaalista terveystietohanketta | 370 |
| 2004/C 084E/9 | E-0354/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Varat monitoimitalon rakentamiseen | 371 |
| 2004/C 084E/0 | E-0355/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Nuorten taiteilijoiden tukemiseen tarkoitetut varat | 372 |
| 2004/C 084E/1 | E-0356/04 esittäjä: Pasqualina Napoletano, Giorgio Ruffolo, Guido Sacconi ja Walter Veltroni komissiolleAihe: Ternin terästeollisuuden kriisi | 372 |
| 2004/C 084E/2 | E-0390/04 esittäjä: Francesco Rutelli komissiolleAihe: Magneettista terästä valmistavan AST di Ternin laitoksen sulkeminen | 373 |
| 2004/C 084E/3 | E-0395/04 esittäjä: Antonio Tajani komissiolleAihe: Toimet Ternin terästehtaan lakkauttamisen välttämiseksi | 373 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0356/04, E-0390/04 ja E-0395/04 |
| 2004/C 084E/4 | P-0360/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Luettelopalveluiden jättäminen yleispalveluvelvollisuuksien ulkopuolelle | 374 |
| 2004/C 084E/5 | E-0361/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Irlannin juomaveden fluoraus | 375 |
| 2004/C 084E/6 | E-0363/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Valitus P2000/4974 | 376 |
| 2004/C 084E/7 | E-0364/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Pakkausjätedirektiivi ja Irlanti | 377 |
| 2004/C 084E/8 | E-0365/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Direktiivi jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta | 377 |
| 2004/C 084E/9 | E-0367/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin eläinkokeet | 378 |
| 2004/C 084E/0 | E-0368/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin hallituksen antamat sakot ja Seveso II -direktiivi | 379 |
| 2004/C 084E/1 | E-0369/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Väestön kuuleminen Seveso II -direktiivin mukaisten pelastussuunnitelmien valmistelussa | 379 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0368/04 ja E-0369/04 |
| 2004/C 084E/2 | E-0372/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Toimittaja Alexander Podrabinekin kuulustelu | 380 |
| 2004/C 084E/3 | P-0375/04 esittäjä: Martin Kastler komissiolleAihe: Toimet nuorille suunnattujen limuviinojen kulutuksen vähentämiseksi | 381 |
| 2004/C 084E/4 | E-0379/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Raskaana olevan naisen irtisanominen | 382 |
| 2004/C 084E/5 | E-0380/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Palotoimen sopimussuhteiset työntekijät | 383 |
| 2004/C 084E/6 | P-0385/04 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Ordnance Surveyn liiketoiminta | 383 |
| 2004/C 084E/7 | P-0386/04 esittäjä: Jean Saint-Josse komissiolleAihe: Tuulivoimalat | 385 |
| 2004/C 084E/8 | P-0387/04 esittäjä: Yves Butel komissiolleAihe: Tuulivoimalat | 386 |
| 2004/C 084E/9 | E-0391/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Hiusvärit ja syöpäriski | 386 |
| 2004/C 084E/0 | P-0392/04 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: EU:n kyky ottaa jatkuvasti vastaan suuria määriä maahanmuuttajia kehitysmaista | 388 |
| 2004/C 084E/1 | E-0405/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Lintuinfluenssaepidemia | 389 |
| 2004/C 084E/2 | E-0415/04 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Norrmejerier-yritystä koskevan päätöksen uudelleen harkitseminen | 390 |
| 2004/C 084E/3 | P-0417/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Irtisanomiset Finex-yhtiön tehtaalla (Täydentävä vastaus) | 390 |
| 2004/C 084E/4 | E-0421/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen poistaminen | 391 |
| 2004/C 084E/5 | E-0422/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Keskitetysti Galiciaan johtava suurten nopeuksien rautatie Lubianin ja Orensen välillä | 393 |
| 2004/C 084E/6 | E-0428/04 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: Valtioiden omistamien alueellisten lentoasemien tulevaisuus Belgian Charleroi-lentoasemasta ja Ryanair-yhtiöstä äskettäin tehdyn päätöksen perusteella | 393 |
| 2004/C 084E/7 | E-0431/04 esittäjä: Luigi Vinci komissiolleAihe: Pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskeva komission hanke | 394 |
| 2004/C 084E/8 | E-0432/04 esittäjä: Helle Thorning-Schmidt komissiolleAihe: Passiivinen tupakointi | 395 |
| 2004/C 084E/9 | P-0433/04 esittäjä: Seán Ó Neachtain komissiolleAihe: Iirin kielen asema EU:n toimielinten palvelukseen ottamisessa | 397 |
| 2004/C 084E/0 | E-0434/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 0 | 398 |
| 2004/C 084E/1 | E-0435/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 1 | 398 |
| 2004/C 084E/2 | E-0436/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 2 | 398 |
| 2004/C 084E/3 | E-0437/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 5 | 399 |
| 2004/C 084E/4 | E-0438/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 6 | 399 |
| 2004/C 084E/5 | E-0439/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Typpioksidien päästöjen raja-arvot | 400 |
| 2004/C 084E/6 | E-0440/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Hiukkaspäästöjen raja-arvot | 400 |
| 2004/C 084E/7 | E-0441/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Hiukkasloukut | 400 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0434/04, E-0435/04, E-0436/04, E-0437/04, E-0438/04, E-0439/04, E-0440/04 ja E-0441/04 |
| 2004/C 084E/8 | E-0453/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Portugalilaisten työntekijöiden hyväksikäyttö Ranskassa | 402 |
| 2004/C 084E/9 | P-0455/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Laiton kalastus Azoreilla ja Madeiralla | 403 |
| 2004/C 084E/0 | E-0456/04 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Kuluttajien valitusten ja ilmoitusten lisääntyminen Kreikassa | 404 |
| 2004/C 084E/1 | E-0458/04 esittäjä: Brian Simpson ja Catherine Stihler komissiolleAihe: Lintuinfluenssa ja thaimaalaista linnunlihaa koskeva kielto | 405 |
| 2004/C 084E/2 | E-0459/04 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Ternissä sijaitsevan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen | 406 |
| 2004/C 084E/3 | E-0460/04 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Belgia Euroopan johtaja salmonellatartunnoissa — munien pastörointi | 407 |
| 2004/C 084E/4 | E-0464/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Brax - Irtisanomiset ja yrityssiirtymät | 408 |
| 2004/C 084E/5 | E-0467/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Työmatkakulut | 409 |
| 2004/C 084E/6 | E-0471/04 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Yhteisön mallin mukaisen vammaisten pysäköintiluvan väärinkäyttö | 409 |
| 2004/C 084E/7 | E-0475/04 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa | 410 |
| 2004/C 084E/8 | E-0538/04 esittäjä: Kathalijne Buitenweg komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa — English mother tongue tai native speaker | 411 |
| 2004/C 084E/9 | E-0710/04 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Englantia äidinkielenään puhuville tarkoitetut EU:n työpaikkailmoitukset | 411 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0475/04, E-0538/04 ja E-0710/04 |
| 2004/C 084E/0 | P-0476/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission autot | 412 |
| 2004/C 084E/1 | E-0478/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission autot | 412 |
| 2004/C 084E/2 | E-0480/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission avoimet kilpailut | 413 |
| 2004/C 084E/3 | P-0490/04 esittäjä: Harlem Désir komissiolleAihe: L’Express-lehden ranskalaisten toimittajien Marc Epsteinin ja Jean-Paul Guilloteaun seurassa Karachissa 14. joulukuuta 2003 pidätetyn pakistanilaisen toimittajan Khawar Mehdi Rizvin vankeus | 414 |
| 2004/C 084E/4 | P-0494/04 esittäjä: Carlos Carnero González komissiolleAihe: M30-moottoritiehankkeiden vapauttaminen ympäristövaikutusten arvioinnista Madridin autonomisen alueen hallituksen toimesta | 415 |
| 2004/C 084E/5 | E-0496/04 esittäjä: María Sornosa Martínez ja María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Tutkimus Espanjan työministeriön apurahoista | 416 |
| 2004/C 084E/6 | E-0497/04 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Espanjan urheiluliittoihin liittymistä koskevasta alaikäisten unionin kansalaisten syrjinnästä | 416 |
| 2004/C 084E/7 | E-0503/04 esittäjä: Jorge Hernández Mollar komissiolleAihe: Direktiivin 98/5/EY soveltamista koskevat kansalliset esteet | 417 |
| 2004/C 084E/8 | E-0504/04 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Eläinjauhon polttaminen | 418 |
| 2004/C 084E/9 | E-0505/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Eläinjauhon käyttö rehuissa | 419 |
| 2004/C 084E/0 | E-0507/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Syrjäisimmät alueet | 420 |
| 2004/C 084E/1 | P-0515/04 esittäjä: Luís Queiró komissiolleAihe: Yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot | 421 |
| 2004/C 084E/2 | P-0524/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Perustuslaki | 421 |
| 2004/C 084E/3 | E-0530/04 esittäjä: Bernd Lange, Karin Scheele ja Johannes Swoboda komissiolleAihe: Dieselajoneuvojen hiukkaspäästöjä koskevat Euroopan unionin vaatimukset | 422 |
| 2004/C 084E/4 | P-0531/04 esittäjä: Elisabeth Schroedter komissiolleAihe: Kylpylän rakentaminen ja käytetyn suolakylpyveden ohjaaminen Spree-jokeen ilman ympäristövaikutusten arviointia | 424 |
| 2004/C 084E/5 | P-0532/04 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Santo Stefanon saaressa (Sardinia) olevat ydinsukellusveneet | 425 |
| 2004/C 084E/6 | E-0535/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Vammaisuuden tunnustaminen Euroopan unionin eri puolilla | 426 |
| 2004/C 084E/7 | E-0537/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Esperanton asema kielten tasavertaisuuden turvaamisessa | 427 |
| 2004/C 084E/8 | E-0561/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlanti ja nitraattidirektiivi | 428 |
| 2004/C 084E/9 | E-0563/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Nitraattidirektiivin täytäntöönpano Irlannissa | 428 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0561/04 ja E-0563/04 |
| 2004/C 084E/0 | E-0565/04 esittäjä: Martin Callanan komissiolleAihe: Huvivenedirektiivin soveltamisalan selventäminen | 429 |
| 2004/C 084E/1 | P-0567/04 esittäjä: Marie-Arlette Carlotti komissiolleAihe: Väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittaminen | 430 |
| 2004/C 084E/2 | E-0569/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Leonardo da Vinci -ohjelma | 431 |
| 2004/C 084E/3 | E-0586/04 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Hevoseläinten tunnistusasiakirjat (passit) | 432 |
| 2004/C 084E/4 | E-0597/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Vapaa liikkuvuus | 433 |
| 2004/C 084E/5 | E-0601/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Aseenkantoluvat | 434 |
| 2004/C 084E/6 | E-0603/04 esittäjä: Saïd El Khadraoui komissiolleAihe: Elintarvikkeiden nopea myynti | 435 |
| 2004/C 084E/7 | E-0604/04 esittäjä: Saïd El Khadraoui komissiolleAihe: Pilaantuneiden elintarvikkeiden myynti | 435 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0603/04 ja E-0604/04 |
| 2004/C 084E/8 | E-0605/04 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Jatkokysymys Euroopan laivanrakennusalaa koskevasta kysymyksestä E-3005/02 | 436 |
| 2004/C 084E/9 | E-0625/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Jean-Marie Le Penin ehdokkuuden epääminen Ranskassa — Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan vakava rikkominen | 437 |
| 2004/C 084E/0 | P-0633/04 esittäjä: Saïd El Khadraoui komissiolleAihe: Komission integroiminen Brysselin kaupunkiin | 438 |
| 2004/C 084E/1 | P-0635/04 esittäjä: W.G. van Velzen komissiolleAihe: Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustaminen | 439 |
| 2004/C 084E/2 | P-0641/04 esittäjä: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf komissiolleAihe: Siemenviljassa esiintyviä muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat testitulokset vuodesta 2000 lähtien. | 440 |
| 2004/C 084E/3 | P-0644/04 esittäjä: Harald Ettl komissiolleAihe: Lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyteen liittyvän kysymyksen täsmennys | 441 |
| 2004/C 084E/4 | P-0645/04 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Asiantuntija-apu oikeus- ja sisäasioiden alalla | 441 |
| 2004/C 084E/5 | P-0653/04 esittäjä: Elisabeth Jeggle komissiolleAihe: Kysymys E-0760/03 — asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaiset polttolaitosten toimintaa koskevat vaatimukset | 442 |
| 2004/C 084E/6 | E-0656/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Liikkuvat kuohitsemisyksiköt | 443 |
| 2004/C 084E/7 | P-0704/04 esittäjä: Guido Sacconi komissiolleAihe: Siipikarjan kuljettaminen | 443 |
| 2004/C 084E/8 | P-0709/04 esittäjä: Pasqualina Napoletano komissiolleAihe: Alcatelin kriisi (Rieti) | 444 |
| 2004/C 084E/9 | E-0717/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Johnen tauti | 445 |
| 2004/C 084E/0 | E-0728/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ansaldo-Breda-yhtiö: EU:n myöntämän rahoituksen mahdolliset valvontatoimet | 446 |
| 2004/C 084E/1 | P-0734/04 esittäjä: Philip Bushill-Matthews komissiolleAihe: Laskettelijoiden turvallisuus ja rinneluokituksen standardisointi | 446 |
| 2004/C 084E/2 | P-0769/04 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Julkisten rakennusten turvallisuus maanjäristysalueilla | 447 |
| 2004/C 084E/3 | E-0787/04 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Ongelmia rehuseosten liikkuvuudesta annetun direktiivin 2002/2/EY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä | 448 |
| 2004/C 084E/4 | P-0799/04 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa | 449 |
| 2004/C 084E/5 | P-0823/04 esittäjä: Emmanouil Bakopoulos komissiolleAihe: Tutkintotodistusten tunnustaminen ja työn epääminen | 450 |
| 2004/C 084E/6 | P-0824/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Siipikarjan rokotukset | 451 |
| 2004/C 084E/7 | P-0849/04 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Kaupallisissa toimissa tapahtuvat maksuviivästykset | 452 |
| 2004/C 084E/8 | E-0865/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Euroopan unionin flaamilaiselle yhteisölle myöntämät tuet | 453 |
| 2004/C 084E/9 | E-1064/04 esittäjä: André Brie komissiolleAihe: Valtiontien S 282 A rakentamiseen Saksin vapaavaltioon liittyvät ristiriitaisuudet | 454 |
| | KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 3) |
| 2004/C 084E/0 | E-3897/02 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Laajentumisen kustannukset ja nykyisten jäsenvaltioiden kansallinen maksuosuus | 455 |
| 2004/C 084E/1 | E-0160/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Tutkintojen tunnustamisen lykkääminen | 456 |
| 2004/C 084E/2 | E-0162/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Aasialaisista tonnikalasäilykkeistä perittävät tullit | 457 |
| 2004/C 084E/3 | E-0496/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Palestiina: vihan ilmeneminen jalkapalloilussa | 458 |
| 2004/C 084E/4 | E-0501/03 esittäjä: Evelyne Gebhardt komissiolleAihe: Euroopan parlamentin päätöslauselma komission neuvostolle lähettämästä muistiosta, joka koskee tuloverotusta ja miesten ja naisten yhdenvertaista kohtelua (A2-0055/85) | 459 |
| 2004/C 084E/5 | P-0661/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Tulli tonnikalasäilykkeiden tuonnille Thaimaasta ja Filippiineiltä | 460 |
| 2004/C 084E/6 | E-0806/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön säännöstön rikkomistapaukset EU:n jäsenvaltioissa | 461 |
| 2004/C 084E/7 | E-0857/03 esittäjä: David Bowe komissiolleAihe: Outokumpu Oy:n Corus-yrityskauppa | 462 |
| 2004/C 084E/8 | E-0907/03 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Azerbaidžan | 462 |
| 2004/C 084E/9 | E-0911/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Tutkintojen tunnustamisen viivästyminen teknisten ongelmien vuoksi | 464 |
| 2004/C 084E/0 | E-0947/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Italian hallituksen antamat säännökset sähkömagneettisista lähteistä peräisin olevasta saasteesta | 465 |
| 2004/C 084E/1 | E-1271/03 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Juan Carlos Gonzalez Leivan vangittuna pitäminen Kuubassa | 467 |
| 2004/C 084E/2 | E-1306/03 esittäjä: Bernd Lange komissiolleAihe: Henkilöautojen pakokaasupäästöjä koskevan yhteisön lainsäädännön kehittäminen | 467 |
| 2004/C 084E/3 | E-1367/03 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: EU:n maataloustuki ja paikallisten maataloustuottajien syrjäyttäminen | 468 |
| 2004/C 084E/4 | P-1511/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Rahoitukseen liittyvät oikaisut | 470 |
| 2004/C 084E/5 | E-1570/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Flanderin viranomaisten aktiivista ja siten vapaan kilpailun edistämistä haittaavaa osallistumista ympäristön kunnostamiseen koskeva arvostelu | 471 |
| 2004/C 084E/6 | E-1571/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Ympäristön kunnostamista koskevien ongelmien ratkaiseminen Flanderissa lisäämättä riippuvuutta tietyistä yrityksistä | 472 |
| 2004/C 084E/7 | E-1671/03 esittäjä: Bartho Pronk komissiolleAihe: Säännöksiä lomakorvauksista koskenutta kysymystä E-3529/02 koskeva jatkokysymys | 473 |
| 2004/C 084E/8 | P-1696/03 esittäjä: Danielle Darras komissiolleAihe: Yhteisön rahastot ja alihankintatoiminta | 474 |
| 2004/C 084E/9 | E-1697/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Kissojen turkiksien myyminen ja kuluttajien pettäminen | 475 |
| 2004/C 084E/0 | E-1700/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Rahoitusoikaisut | 475 |
| 2004/C 084E/1 | E-1731/03 esittäjä: Freddy Blak komissiolleAihe: Tanska rikkoo EY:n perustamissopimuksen 82 ja 86 artiklaa | 476 |
| 2004/C 084E/2 | E-1736/03 esittäjä: Jorge Hernández Mollar komissiolleAihe: Komission edustajan osallistuminen viidenteen avokadon viljelyä käsittelevään maailmankonferenssiin | 477 |
| 2004/C 084E/3 | E-1830/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kirjeet Kreikan hallitukselle yhteisön varojen käytöstä EU:n (aluepolitiikkaa koskevan) lainsäädännön toimeenpanemiseksi | 478 |
| 2004/C 084E/4 | E-1857/03 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: Alueellisten lentoreittien lähtö- ja saapumisaikojen suojelu | 478 |
| 2004/C 084E/5 | P-1886/03 esittäjä: Emmanouil Bakopoulos komissiolleAihe: Irakin kulttuuriperintö | 479 |
| 2004/C 084E/6 | E-1936/03 esittäjä: Anne Jensen komissiolleAihe: Satamien turvallisuus | 479 |
| 2004/C 084E/7 | P-2007/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Vietnam: Kunnianarvoisen Thich Quang Don pitäminen vangittuna | 480 |
| 2004/C 084E/8 | P-2154/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Viiveet pk-yrityksiin liittyvien hankkeiden rahoituksen maksamisessa (Täydentävä vastaus) | 481 |
| 2004/C 084E/9 | P-2158/03 esittäjä: Danielle Darras komissiolleAihe: Alihankinta, yhteisön rahastot ja Isbergue | 482 |
| 2004/C 084E/0 | E-2257/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Helluntailaisten uskonnonvapauden rikkominen Georgiassa | 483 |
| 2004/C 084E/1 | E-2280/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Junien varoitussignaalit | 484 |
| 2004/C 084E/2 | E-2297/03 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Ydinturvallisuusdirektiivin oikeusperusta | 485 |
| 2004/C 084E/3 | E-2332/03 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklan rikkominen | 486 |
| 2004/C 084E/4 | P-2341/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan viranomaisille lähetetyt kirjeet asianmukaisesta yhteisön varojen käytöstä aluepolitiikassa | 487 |
| 2004/C 084E/5 | P-2350/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Darwin Moundsin suojelu | 487 |
| 2004/C 084E/6 | E-2413/03 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Lasten kuorojen vaihto-ohjelman rahoittaminen | 488 |
| 2004/C 084E/7 | E-2421/03 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Mölysammakot | 489 |
| 2004/C 084E/8 | E-2431/03 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: HIV/AIDS-tilanne Keski-Aasian maissa | 489 |
| 2004/C 084E/9 | E-2445/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Villieläinten lihan laiton tuonti | 492 |
| 2004/C 084E/0 | E-2496/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Maailman vaihtotasepoikkeama | 493 |
| 2004/C 084E/1 | E-2503/03 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Autovuokraamot | 493 |
| 2004/C 084E/2 | E-2526/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: EU:n munantuottajat | 494 |
| 2004/C 084E/3 | E-2572/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Helluntailaisten, baptistien, katolilaisten, ortodoksien ja Jehovan todistajien uskonnonvapauden rikkominen Georgiassa | 495 |
| 2004/C 084E/4 | E-2681/03 esittäjä: Robert Goebbels komissiolleAihe: Luxemburgilaisten keskiasteen tutkintotodistusten hyväksyminen Belgiassa | 496 |
| 2004/C 084E/5 | P-2817/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Uusi Olympic Airways | 497 |
| 2004/C 084E/6 | E-2861/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Geneettinen muuntelu | 498 |
| 2004/C 084E/7 | E-3042/03 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Televiestintämastojen pystytys | 499 |
| 2004/C 084E/8 | P-3109/03 esittäjä: Phillip Whitehead komissiolleAihe: Vedytetyt rasvat | 501 |
| 2004/C 084E/9 | E-3170/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Ongelmia lähiliikenneraiteiden rakentamisessa Attikan läänissä | 501 |
| 2004/C 084E/0 | E-3171/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Raitiovaunuhankkeen eteneminen Ateenassa | 502 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3170/03 ja E-3171/03 |
| 2004/C 084E/1 | E-3297/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Angola - Elintarvikeapua koskeva varosuunnitelma | 503 |
| 2004/C 084E/2 | E-3330/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Myrkyllisistä aineista saastuneiden elintarvikkeiden tuonti ja kiertotiet tuoda tällaisia tuotteita tiukkoja valvontatoimia soveltaviin jäsenvaltioihin | 504 |
| 2004/C 084E/3 | E-3363/03 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Kaivannaisteollisuuden sosioekonomiset vaikutukset Pohjois-Euroopassa | 506 |
| 2004/C 084E/4 | E-3409/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Postisäästöpankin yksityistämiseen liittyvä konsultin palkkaaminen | 507 |
| 2004/C 084E/5 | E-3512/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Kreikan kansallisen tilastokeskuksen työntekijöiden lakon todennäköiset vaikutukset eurooppalaisten indikaattorien julkaisemiseen | 508 |
| 2004/C 084E/6 | E-3586/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: EU:n myöntämä rahoitus Romano Prodiin yhteydessä olevalle yritykselle | 508 |
| 2004/C 084E/7 | E-3852/03 esittäjä: Roberto Bigliardo komissiolleAihe: Nimitykset ja avoimuus komissiossa | 509 |
| 2004/C 084E/8 | E-3884/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Alcatel Italia ja Euroopan unionin myöntämää tukea koskevien normien epäilty rikkominen (Täydentävä vastaus) | 510 |
| 2004/C 084E/9 | P-3930/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Kreikan maatalouspankin etuoikeuksien säilyttäminen (Täydentävä vastaus) | 511 |
| 2004/C 084E/0 | E-3955/03 esittäjä: Heide Rühle komissiolleAihe: Ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin tulkinta | 512 |
| 2004/C 084E/1 | E-3964/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Hormonaalisia haitta-aineita juomavedessä — komission kirjalliseen kysymykseen E-2565/03 antama vastaus | 513 |
| 2004/C 084E/2 | E-3976/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Yhteisön säännöstön yksinkertaistamisen monimutkaisuus | 515 |
| 2004/C 084E/3 | P-3999/03 esittäjä: Alejo Vidal-Quadras Roca komissiolleAihe: Sisäisen valvonnan sääntö 5 Arkaluonteiset tehtävät — pakollisen liikkuvuuden täytäntöönpanoa koskevat säännöt | 516 |
| 2004/C 084E/4 | E-4043/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Suurimmat sallitut saaliit (TAC) ja vuoden 2004 kiintiöt | 517 |
| 2004/C 084E/5 | E-4069/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Euroopan meriturvallisuusvirasto | 519 |
| 2004/C 084E/6 | E-4071/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Vielä vakaus- ja kasvusopimuksesta | 520 |
| 2004/C 084E/7 | E-4076/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Mäntyjen laaja kuivuminen Kreikassa | 521 |
| 2004/C 084E/8 | E-4079/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Lintujen pyydystys Kyproksella | 522 |
| 2004/C 084E/9 | P-0001/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Vatikaanivaltioon viedyille tuotteille myönnetty vientituki (Täydentävä vastaus) | 522 |
| 2004/C 084E/0 | E-0011/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Tunisin huippukokous ja maahanmuuttopolitiikka | 525 |
| 2004/C 084E/1 | E-0015/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Omenanviljely | 526 |
| 2004/C 084E/2 | E-0022/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Oikeuksiaan peräävien padanialaisten karjankasvattajien tukeminen | 527 |
| 2004/C 084E/3 | E-0033/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Alueelliset palkkiot vääristämässä kilpailua | 527 |
| 2004/C 084E/4 | E-0048/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Kalastuksenvalvontaviraston sijoittaminen Galiciaan | 529 |
| 2004/C 084E/5 | E-0056/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Prodin lausunnot, joiden mukaan jonkin jäsenvaltion tai joidenkin jäsenvaltioiden olisi tehtävä aloite asioiden käsittelyn jouduttamiseksi tehostetun yhteistyön avulla, jos luonnosta EU:n perustuslaiksi ei hyväksytä | 529 |
| 2004/C 084E/6 | E-0059/04 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Eläintensuojelusäännökset ja tukien maksaminen maatalousuudistuksen jälkeen | 530 |
| 2004/C 084E/7 | E-0079/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Matkustamomiehistön lento- ja työajan rajoittamisehdotus — KOM(2002) 30 | 531 |
| 2004/C 084E/8 | P-0094/04 esittäjä: Adriana Poli Bortone komissiolleAihe: Tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistaminen | 531 |
| 2004/C 084E/9 | E-0099/04 esittäjä: Pietro-Paolo Mennea, Marco Cappato, Benedetto Della Vedova, Lucio Manisco, Mario Borghezio, Roberto Bigliardo, Luisa Morgantini, Carlo Fatuzzo, Giovanni Fava, Marco Pannella, Generoso Andria, Vitaliano Gemelli, Gianfranco Dell’Alba, Sebastiano Musumeci, Pasqualina Napoletano, Amalia Sartori, Giovanni Pittella, Mariotto Segni, Luigi Cocilovo, Walter Veltroni, Giorgio Ruffolo, Raffaele Costa, Luigi Cesaro, Paolo Pastorelli, Adriana Poli Bortone, Fiorella Ghilardotti, Giovanni Procacci, Claudio Martelli, Mauro Nobilia, Antonio Mussa, Renato Brunetta ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Myanmar | 532 |
| 2004/C 084E/0 | E-0102/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Vesimaksut | 533 |
| 2004/C 084E/1 | E-0103/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Kotitalouskäyttöön tarkoitettu vesi | 534 |
| 2004/C 084E/2 | E-0105/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan hallituksen outo taktiikka pörssin suhteen | 535 |
| 2004/C 084E/3 | P-0111/04 esittäjä: Minerva Malliori komissiolleAihe: Kalankasvatuslaitosten lohissa esiintyvät dioksiinit | 536 |
| 2004/C 084E/4 | E-0119/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Saysombounen alueella (Laos) asuvan Hmong-väestön sorto | 537 |
| 2004/C 084E/5 | P-0127/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön talousarvio ja rahoitusnäkymät | 538 |
| 2004/C 084E/6 | E-0129/04 esittäjä: Lord Inglewood komissiolleAihe: Vieraat tulokaslajit | 539 |
| 2004/C 084E/7 | E-0130/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Fluorin lisääminen juomaveteen | 540 |
| 2004/C 084E/8 | E-0152/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Biometristen tunnisteiden kerääminen Eleftherios Venizelos -lentokentällä ja Kreikan tietosuojavaltuutetun päätös | 541 |
| 2004/C 084E/9 | E-0186/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Uskonnonvapauden loukkaukset Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa | 542 |
| 2004/C 084E/0 | E-0189/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tunisian viranomaisten ihmisoikeusaktivisteihin kohdistamat rankaisutoimet | 543 |
| 2004/C 084E/1 | E-0190/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Totuus komissiolta miljoonien arvoisia konsulttisopimuksia saaneen Italtrendin omistuksesta | 544 |
| 2004/C 084E/2 | E-0194/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Lentäjien lento- ja työaikarajoitukset | 546 |
| 2004/C 084E/3 | P-0198/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Tuntemattomia ilmiöitä ilmakehässä tutkivan yhteisön elimen perustaminen | 546 |
| 2004/C 084E/4 | P-0199/04 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Etninen väestönlaskenta | 547 |
| 2004/C 084E/5 | E-0204/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Tilinpäätöstietojen antaminen | 548 |
| 2004/C 084E/6 | E-0205/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Pienten ja keskisuurten yritysten suojeleminen monikansallisilta yrityksiltä: Italian Ford-kauppiaiden tapaus. | 549 |
| 2004/C 084E/7 | E-0209/04 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston valintamenettely | 550 |
| 2004/C 084E/8 | E-0212/04 esittäjä: Simon Murphy komissiolleAihe: Ajoverkot | 550 |
| 2004/C 084E/9 | E-0220/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Uhka Po-joen laakson tuottajille, koska euro on liian vahva dollariin nähden | 552 |
| 2004/C 084E/0 | P-0222/04 esittäjä: María Ayuso González komissiolleAihe: Puuvilla | 552 |
| 2004/C 084E/1 | P-0230/04 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön määrärahojen käyttöönotto EU:n jäsenvaltioissa vuoden 2003 lopulla (Täydentävä vastaus) | 553 |
| 2004/C 084E/2 | E-0232/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Euro | 554 |
| 2004/C 084E/3 | E-0246/04 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Ebron vedensiirtohankkeen töiden aloittaminen | 555 |
| 2004/C 084E/4 | E-0247/04 esittäjä: Elisabeth Jeggle ja Peter Liese komissiolleAihe: Komission asetus (EY) N:o 2571/97 voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta | 556 |
| 2004/C 084E/5 | E-0252/04 esittäjä: Raquel Cardoso komissiolleAihe: Natura 2000 -verkoston rahoitus | 557 |
| 2004/C 084E/6 | E-0255/04 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Mallorcan saaren tiesuunnitelma | 557 |
| 2004/C 084E/7 | E-0259/04 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Tietullit valtatielle 47 Valsuganassa | 559 |
| 2004/C 084E/8 | E-0271/04 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Eurokolikoiden ja -seteleiden väärentäminen | 560 |
| 2004/C 084E/9 | E-0273/04 esittäjä: Stefano Zappalà komissiolleAihe: Automar srl - Mercedes-Benz-ajoneuvojen jälleenmyyjä | 561 |
| 2004/C 084E/0 | E-0275/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: EU:n perusoikeuskirja | 563 |
| 2004/C 084E/1 | E-0276/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Ilman saastuminen | 564 |
| 2004/C 084E/2 | E-0286/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Apinoilla tehtävät eläinkokeet EU:ssa | 565 |
| 2004/C 084E/3 | E-0289/04 esittäjä: Marco Cappato, Marco Pannella, Maurizio Turco, Emma Bonino, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kulttuurien tuhoaminen Kiinassa | 565 |
| 2004/C 084E/4 | E-0292/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Laivanrakennus Italiassa | 567 |
| 2004/C 084E/5 | E-0296/04 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Hakijamaiden tukia koskeva väliaikainen toimi | 567 |
| 2004/C 084E/6 | E-0297/04 esittäjä: Theodorus Bouwman komissiolleAihe: Espanjalainen UMINSA-kaivosyhtiö: yhteisön lainsäädännön mukainen toiminta ja mahdolliset petokset | 569 |
| 2004/C 084E/7 | E-0301/04 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Ruotsin ydinvoima ja sisämarkkinat | 570 |
| 2004/C 084E/8 | P-0305/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Hakemus suojatusta alkuperänimityksestä SantAndrea Piemonte -riisille | 571 |
| 2004/C 084E/9 | P-0323/04 esittäjä: Werner Langen komissiolleAihe: Tilanne Saksan nuohoojien alueellista yksinoikeutta koskevassa tutkinnassa | 572 |
| 2004/C 084E/0 | E-0327/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Claren kreivikunta ja rakennerahastojen tavoite 1 | 573 |
| 2004/C 084E/1 | E-0348/04 esittäjä: Robert Sturdy komissiolleAihe: Sopivaisuuden rajat ylittävä jäsenvaltioiden verkkosivujen sisältö | 574 |
| 2004/C 084E/2 | E-0357/04 esittäjä: Ewa Hedkvist Petersen komissiolleAihe: Syrjäseudut ja tulevaisuuden aluepolitiikka | 575 |
| 2004/C 084E/3 | E-0371/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlanti ei määrännyt rangaistuksia otsonikerrosta heikentäville aineille | 576 |
| 2004/C 084E/4 | E-0373/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ansaldo-Breda-yhtiö ja ympäristönsuojelunormien rikkominen | 577 |
| 2004/C 084E/5 | E-0389/04 esittäjä: Gianfranco Dell’Alba, Olivier Dupuis, Marco Cappato, Benedetto Della Vedova, Marco Pannella, Maurizio Turco ja Emma Bonino komissiolleAihe: Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuin | 579 |
| 2004/C 084E/6 | E-0394/04 esittäjä: Francesco Fiori, Giorgio Lisi ja Georges Garot komissiolleAihe: Aloite nälän torjumiseksi EU:ssa | 580 |
| 2004/C 084E/7 | E-0398/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Lapsia orjina käyttävät verkostot | 581 |
| 2004/C 084E/8 | E-0399/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Asianmukaista viisumia vailla olevien, terroritoiminnasta epäiltyjen ulkomaalaisten salainen pidättäminen Yhdysvalloissa | 582 |
| 2004/C 084E/9 | E-0402/04 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Raja-alueen sairaala La Cerdanyaan | 582 |
| 2004/C 084E/0 | P-0416/04 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Hanhenmetsästys Zeelandissa | 583 |
| 2004/C 084E/1 | E-0420/04 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: Fluoriyhdisteiden lisääminen juomaveteen | 584 |
| 2004/C 084E/2 | E-0423/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Braxin tehtaan sulkeminen Portugalissa | 585 |
| 2004/C 084E/3 | E-0424/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Koripajua käyttävän käsiteollisuuden puolustaminen Madeiran autonomisella alueella | 587 |
| 2004/C 084E/4 | E-0426/04 esittäjä: Samuli Pohjamo ja Mikko Pesälä komissiolleAihe: Maaseudun kehittämishankkeiden käsittelyjen aikataulu | 588 |
| 2004/C 084E/5 | E-0444/04 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan lainsäädännön noudattaminen | 590 |
| 2004/C 084E/6 | E-0451/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Elintarvikeapu ja elintarviketuki | 591 |
| 2004/C 084E/7 | E-0457/04 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Keskeisten teiden kuormittaminen | 591 |
| 2004/C 084E/8 | E-0469/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Ilmailuun liittyvistä terveysriskeistä varoittaminen | 592 |
| 2004/C 084E/9 | E-0470/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Rooman Centrale del latte -meijeri: selvennyksiä valtiontukia koskevaan kysymykseen | 592 |
| 2004/C 084E/0 | P-0472/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Yhteiset ulkomaan tullitariffit | 594 |
| 2004/C 084E/1 | E-0473/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Eläkkeiden yhtenäistäminen | 596 |
| 2004/C 084E/2 | E-0474/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Erikielisten luokkien lopettaminen Eurooppa-kouluista | 597 |
| 2004/C 084E/3 | E-0477/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Banaanikauppa | 599 |
| 2004/C 084E/4 | E-0482/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Eurostat | 599 |
| 2004/C 084E/5 | E-0483/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maaseudun kehittäminen: nuoret viljelijät | 600 |
| 2004/C 084E/6 | E-0484/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maaseudun kehittäminen: epäsuotuisat alueet | 601 |
| 2004/C 084E/7 | E-0485/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Euroopan unionin metsänhoitostrategia: Forest Focus -ohjelma | 602 |
| 2004/C 084E/8 | E-0486/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Yhteisön uusi maatalouspolitiikka sekä liittyvien valtioiden suorat tuet | 603 |
| 2004/C 084E/9 | E-0488/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maitotalous Euroopan unionissa: maidon tuotantokiintiöt ja laajentuminen | 604 |
| 2004/C 084E/0 | E-0489/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Naisiin kohdistuva väkivalta EU:ssa — asianomaisten yhteisön lainsäädäntötoimien tarve | 605 |
| 2004/C 084E/1 | E-0491/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Valencian laki maankäyttösuunnitelmien täytäntöönpanosta | 606 |
| 2004/C 084E/2 | E-0499/04 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Yritysten sijoittautumista varten myönnettyjen tukien palauttaminen | 607 |
| 2004/C 084E/3 | E-0509/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Venezuela ja portugalilaisen yhteisön nälkä | 608 |
| 2004/C 084E/4 | E-0512/04 esittäjä: Sérgio Marques komissiolleAihe: Daphne-ohjelma | 609 |
| 2004/C 084E/5 | E-0519/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta | 610 |
| 2004/C 084E/6 | P-0520/04 esittäjä: Giovanni Fava komissiolleAihe: Ehdotus asetukseksi Välimeren kalastusta koskevista teknisistä toimista | 611 |
| 2004/C 084E/7 | E-0522/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Kuvitteellisia raha-arpajaisia käsittelevät kirjeet | 612 |
| 2004/C 084E/8 | P-0523/04 esittäjä: Emmanouil Mastorakis komissiolleAihe: Yhteisön toinen ja kolmas tukikehys (Täydentävä vastaus) | 613 |
| 2004/C 084E/9 | E-0528/04 esittäjä: Guido Sacconi, Vincenzo Lavarra ja Pasqualina Napoletano komissiolleAihe: Tiettyjen viinituotteiden kuvausta, nimitystä, tarjontamuotoa ja suojausta koskevan asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttaminen | 614 |
| 2004/C 084E/0 | E-0529/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Azorien autonomisen alueen vesien kalastusoikeudet | 616 |
| 2004/C 084E/1 | E-0533/04 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Hevospassi | 617 |
| 2004/C 084E/2 | E-0540/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Rahoitusnäkymät vuoden 2006 jälkeen | 617 |
| 2004/C 084E/3 | E-0543/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: YMP: Yhä pienempi osa EU:n varoista pienviljelijöiden selviytymiseen kuluttajahintojen ja maailmanmarkkinahintojen alentuessa (Täydentävä vastaus) | 618 |
| 2004/C 084E/4 | E-0544/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: YMP: Pyrkimys suur- ja pientilojen välisten jakoperusteiden muuttamiseen, tilakohtainen tukikatto ja kolmansille maille aiheutuvien haittojen rajoittaminen (Täydentävä vastaus) | 620 |
| 2004/C 084E/5 | E-0546/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: EU:n osallistuminen Meksikossa Chiapasin osavaltiossa kehityshankkeeseen, joka on johtanut sotatoimien alkamiseen uudelleen | 621 |
| 2004/C 084E/6 | E-0547/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhteisön direktiivin nojalla vuonna 2004 kielletyn verotuksen jatkuminen Saksassa ja tuoton käyttö | 623 |
| 2004/C 084E/7 | P-0549/04 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa | 624 |
| 2004/C 084E/8 | P-0550/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Euroopan komission maksamat konsulttipalkkiot ääri-islamilaiselle ideologille Tariq Ramadanille | 625 |
| 2004/C 084E/9 | E-0551/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin soveltaminen Irlannissa | 626 |
| 2004/C 084E/0 | E-0552/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Oikeus kollektiivisiin toimiin | 626 |
| 2004/C 084E/1 | E-0553/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Raskaana olevia työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistaminen | 627 |
| 2004/C 084E/2 | E-0554/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Palkallinen isyysloma | 627 |
| 2004/C 084E/3 | E-0555/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Lukutaidottomuus ja sosiaalinen syrjäytyminen | 627 |
| 2004/C 084E/4 | E-0556/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Kriteerien määritteleminen vammaisuuden tunnustamiselle | 627 |
| 2004/C 084E/5 | E-0557/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Direktiivi uusimuotoisten työsuhteiden sosiaaliturvasta | 628 |
| 2004/C 084E/6 | E-0558/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Direktiivi yksittäisten työntekijöiden irtisanomisista | 628 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0552/04, E-0553/04, E-0554/04, E-0555/04, E-0556/04, E-0557/04 ja E-0558/04 |
| 2004/C 084E/7 | E-0566/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Musiikkisensuuri Kiinassa | 629 |
| 2004/C 084E/8 | E-0570/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Komission virkamiesten virkavapaat | 630 |
| 2004/C 084E/9 | E-0576/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Romano Prodin vaalitoiminta | 631 |
| 2004/C 084E/0 | E-0581/04 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Tiedotusvälineiden ja levy-yhtiöiden välinen suhde | 632 |
| 2004/C 084E/1 | E-0588/04 esittäjä: Antonio Tajani, Giuseppe Gargani ja Stefano Zappalà komissiolleAihe: Korkeiden virkamiesten nimitykset ja ylennykset Euroopan komissiossa | 633 |
| 2004/C 084E/2 | E-0589/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Espanjan poliittisen ja hallinnollisen pääkaupungin lentoaseman laajentaminen — Espanjan valtiolle myönnettyjen koheesiorahastomäärärahojen käyttö Madridin perusrakennehankkeiden rahoittamiseen | 634 |
| 2004/C 084E/3 | E-0592/04 esittäjä: Helle Thorning-Schmidt komissiolleAihe: Hevossiittoloiden tukeminen | 635 |
| 2004/C 084E/4 | E-0610/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Irlantilaiset hevossiittolat | 635 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0592/04 ja E-0610/04 |
| 2004/C 084E/5 | E-0607/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Kausiluonteinen työ | 636 |
| 2004/C 084E/6 | E-0612/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Maisterin tutkintoon tähtäävien portugalilaisten opiskelijoiden tukeminen | 636 |
| 2004/C 084E/7 | E-0613/04 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Myanmar | 637 |
| 2004/C 084E/8 | E-0614/04 esittäjä: Harlem Désir komissiolleAihe: Ranskan Blanc Mesnilissä sijaitsevan DHL-toimipisteen sulkeminen ja 280 työntekijän irtisanominen | 637 |
| 2004/C 084E/9 | E-0619/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Poikkeuksellisten sääilmiöiden aiheuttamat vahingot Kreikassa | 639 |
| 2004/C 084E/0 | E-0622/04 esittäjä: Karin Riis-Jørgensen komissiolleAihe: Tanskalaisen toimittajan Venäjälle pääsyn kieltäminen | 640 |
| 2004/C 084E/1 | E-0627/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Yhteisön lainsäädännön rikkominen eläinlääkinnällisissä tarkastuksissa Espanjan rajoilla | 640 |
| 2004/C 084E/2 | E-0628/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Asiakirjoihin liittyvät väärinkäytökset kolmansien maiden tuotteiden lupia myönnettäessä Espanjan rajatarkastuksissa | 641 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0627/04 ja E-0628/04 |
| 2004/C 084E/3 | E-0632/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Tunisialaisen toimittajan Abdallah Zouarin nälkälakko | 642 |
| 2004/C 084E/4 | P-0634/04 esittäjä: Giovanni Procacci komissiolleAihe: Italian tasavallan mahdollinen rikkomus | 643 |
| 2004/C 084E/5 | E-0636/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Eurooppa ja nuorison tulevaisuus | 644 |
| 2004/C 084E/6 | E-0642/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Italian pienten kuntien olemassaoloa uhkaavat tekijät | 645 |
| 2004/C 084E/7 | E-0643/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Uusimmat tiedot Rooman ATAC-yhtymän epäillyistä rikkomuksista julkisia hankintasopimuksia tehtäessä | 646 |
| 2004/C 084E/8 | P-0646/04 esittäjä: Mario Mauro komissiolleAihe: Verilöylyt Liirassa (Pohjois-Uganda) | 646 |
| 2004/C 084E/9 | E-0650/04 esittäjä: Mauro Nobilia komissiolleAihe: Pakkauksia ja pakkausjätteitä sekä erilaisia tuotteita että pakkausjätteitä koskevan erottelun poistaminen | 648 |
| 2004/C 084E/0 | E-0651/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Ranskan kielen asema yhteisön toimielimissä | 649 |
| 2004/C 084E/1 | E-0652/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Komissio vs. meriturvallisuutta koskevat perussäännöt | 649 |
| 2004/C 084E/2 | E-0659/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Hallituksista riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan rahoittaminen — Eurooppa-valmistelu-kunta? | 650 |
| 2004/C 084E/3 | E-0671/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Uusien henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen ilmoittamatta jättäminen Irlannissa | 651 |
| 2004/C 084E/4 | E-0672/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Proviisorien ammattipätevyyden tunnustaminen | 651 |
| 2004/C 084E/5 | E-0673/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Euroopan unionin kansalaisilta korkea-asteen koulutuksesta perittävät maksut | 652 |
| 2004/C 084E/6 | E-0679/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Villieläinten liha (bushmeat) - rajavalvonta | 653 |
| 2004/C 084E/7 | E-0680/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Villieläinten liha (bushmeat) - sairauksien siirtyminen | 653 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0679/04 ja E-0680/04 |
| 2004/C 084E/8 | P-0688/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 10 artiklan 3 kohdan soveltaminen | 654 |
| 2004/C 084E/9 | E-0691/04 esittäjä: Dominique Souchet komissiolleAihe: Systeemiset hyönteismyrkyt | 655 |
| 2004/C 084E/0 | E-0696/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kansallismielisiä poliitikkoja ja heidän itsevaltaisia käytäntöjään ylistävien kirjojen tai niiden kääntämisen rahoittaminen Kulttuuri 2000 -ohjelmasta | 656 |
| 2004/C 084E/1 | E-0700/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttö Edunet-hankkeeseen | 657 |
| 2004/C 084E/2 | P-0702/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Grönlanninpallaksen elvytyssuunnitelma: komission hyväksymät erityiset toimet | 658 |
| 2004/C 084E/3 | P-0703/04 esittäjä: Helena Torres Marques komissiolleAihe: Jäsenvaltioiden maksuosuudet yhteisön talousarvioon | 659 |
| 2004/C 084E/4 | E-0707/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Kaatopaikan perustaminen Tivolissa sijaitsevan Monte Catillon luonnonsuojelualueelle | 660 |
| 2004/C 084E/5 | E-0711/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Vuoristoalueiden erityispiirteet ja yhteisön politiikka | 661 |
| 2004/C 084E/6 | E-0716/04 esittäjä: Luis Berenguer Fuster ja Anna Terrón i Cusí komissiolleAihe: Hälytyssignaalit ja radiotaajuudet | 662 |
| 2004/C 084E/7 | E-0720/04 esittäjä: Marjo Matikainen-Kallström komissiolleAihe: Kauran vientituki | 663 |
| 2004/C 084E/8 | P-0722/04 esittäjä: María Herranz García komissiolleAihe: Oliiviöljyn YMJ | 664 |
| 2004/C 084E/9 | E-0726/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Kalatalousalan tuottajajärjestöille myönnettävistä tuista | 665 |
| 2004/C 084E/0 | E-0727/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Lazion alueen suoritusvarausta koskevat tiedot | 665 |
| 2004/C 084E/1 | E-0735/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Veden juoksuttamiseksi Ebron jokilaaksosta Espanjan itä- ja eteläosiin toteutettavien hankkeiden rahoittaminen | 666 |
| 2004/C 084E/2 | E-0736/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Tuen myöntäminen alueille, jotka eivät enää kuulu rakennerastojen tavoitteen 1 alueisiin niin sanotun tilastovaikutuksen takia | 667 |
| 2004/C 084E/3 | E-0737/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Opiskelijoiden osallistuminen Erasmus-ohjelmaan | 667 |
| 2004/C 084E/4 | E-0739/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin tuleva aluepolitiikka Välimeren syrjäisimmillä alueilla | 668 |
| 2004/C 084E/5 | P-0766/04 esittäjä: Giorgio Celli komissiolleAihe: Llubí-Crestaxt-Pollença-kanavoinnin rahoittaminen (Baleaarit) | 669 |
| 2004/C 084E/6 | P-0768/04 esittäjä: Ole Sørensen komissiolleAihe: Sotarikollisten luovuttaminen Tanskaan | 670 |
| 2004/C 084E/7 | P-0770/04 esittäjä: Seán Ó Neachtain komissiolleAihe: EU:n kansalaisuus | 671 |
| 2004/C 084E/8 | E-0792/04 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Turkissa sijaitsevien kiinteistöjen palauttaminen | 672 |
| 2004/C 084E/9 | E-0796/04 esittäjä: Michel Hansenne komissiolleAihe: Hissien turvallisuus | 673 |
| 2004/C 084E/0 | E-0802/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Hävittämiskustannuksien suurista eroista aiheutuva epärehellinen kilpailu | 673 |
| 2004/C 084E/1 | E-0803/04 esittäjä: Markus Ferber komissiolleAihe: Doriano Cataffon tukihakemus | 674 |
| 2004/C 084E/2 | P-0809/04 esittäjä: Ian Hudghton komissiolleAihe: Viranomaisviestiliikennekäyttöön tarkoitetun TETRA-järjestelmän mastot | 675 |
| 2004/C 084E/3 | E-0812/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Kasvinsuojeluaineita koskevan EU:n lainsäädännön rikkominen ns. Abacin tapauksessa (Valencia) | 676 |
| 2004/C 084E/4 | E-0827/04 esittäjä: María Sornosa Martínez ja Bárbara Dührkop Dührkop komissiolleAihe: San Sebastianin lentokentän laajentaminen | 678 |
| 2004/C 084E/5 | P-0836/04 esittäjä: Regina Bastos komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 679 |
| 2004/C 084E/6 | P-0837/04 esittäjä: Joaquim Piscarreta komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 680 |
| 2004/C 084E/7 | P-0838/04 esittäjä: Raquel Cardoso komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 680 |
| 2004/C 084E/8 | P-0839/04 esittäjä: João Gouveia komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 681 |
| 2004/C 084E/9 | P-0840/04 esittäjä: Sérgio Marques komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 682 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0836/04, P-0837/04, P-0838/04, P-0839/04 ja P-0840/04 |
| 2004/C 084E/0 | E-0846/04 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Schengenin sopimuksen 2 artiklan siirtäminen yhteisön toimialaan kuuluvaksi | 684 |
| 2004/C 084E/1 | P-0857/04 esittäjä: Vasco Graça Moura komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 685 |
| 2004/C 084E/2 | P-0858/04 esittäjä: Teresa Almeida Garrett komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 685 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0857/04 ja P-0858/04 |
| 2004/C 084E/3 | P-0859/04 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Hiusvärit ja vakavat terveysvaikutukset | 687 |
| 2004/C 084E/4 | P-0860/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Perustuslaki ja rahoitustuki | 688 |
| 2004/C 084E/5 | P-0870/04 esittäjä: Wolfgang Ilgenfritz komissiolleAihe: Vuokratyövoiman työluvat Italiassa | 689 |
| 2004/C 084E/6 | P-0871/04 esittäjä: José Pacheco Pereira komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla | 690 |
| 2004/C 084E/7 | P-0872/04 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Ennalta varautumisen periaate | 692 |
| 2004/C 084E/8 | E-0875/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Ihmisoikeusloukkaukset Pohjois-Ugandassa | 693 |
| 2004/C 084E/9 | E-0885/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Syvänmeren lajeja, pelagisia ja pohjakalalajeja koskeva luettelo | 694 |
| 2004/C 084E/0 | E-0887/04 esittäjä: Bob van den Bos komissiolleAihe: Lemmikkilintutuontiin liittyvät terveysseuraukset | 694 |
| 2004/C 084E/1 | P-0892/04 esittäjä: Véronique De Keyser komissiolleAihe: Eurooppalainen superkomissaari | 695 |
| 2004/C 084E/2 | E-0900/04 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Imettäminen julkisilla paikoilla | 696 |
| 2004/C 084E/3 | P-0928/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Yhtäläinen kohtelu kilpailun KOM/A/3/02, ala 2, kirjallisessa kokeessa | 696 |
| 2004/C 084E/4 | P-0934/04 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: EU:n henkilöstön jakauma ura-alueilla A, B, C ja D | 697 |
| 2004/C 084E/5 | P-0949/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Valimoalan italialaisten toimijoiden vaikeudet | 698 |
| 2004/C 084E/6 | P-0957/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Sorefame-Bombardier-yrityksen toiminnan lakkauttamisaikeita koskeva ilmoitus | 699 |
| 2004/C 084E/7 | P-0966/04 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Nuohoojamonopoli | 700 |
| 2004/C 084E/8 | P-0974/04 esittäjä: Guido Sacconi komissiolleAihe: EU:n ja Sveitsin väliset sopimukset ja Ronfeldt-Thévenonin ennakkotapaus | 702 |
| 2004/C 084E/9 | P-1040/04 esittäjä: Enrico Ferri komissiolleAihe: Oriiden rekisteröintivaatimukset ja yhteisön säännösten täytäntöönpano | 703 |
| 2004/C 084E/0 | E-1222/04 esittäjä: Robert Evans komissiolleAihe: Pääsy joille | 704 |
| | KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 4) |
| 2004/C 084E/1 | E-3150/02 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Vakaussopimuksen noudattaminen | 705 |
| 2004/C 084E/2 | P-3201/02 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma ja juoksuttamishanke Júcar-Vinalopó | 706 |
| 2004/C 084E/3 | P-3821/02 esittäjä: Elena Paciotti komissiolleAihe: Turvapaikkaoikeuden rikkominen Euroopan unionissa | 707 |
| 2004/C 084E/4 | P-3826/02 esittäjä: Giuseppe Di Lello Finuoli komissiolleAihe: Al-Sharin perheen karkotus Italiasta | 707 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3821/02 ja P-3826/02 |
| 2004/C 084E/5 | E-3867/02 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Le Joola -aluksen pelastaminen | 708 |
| 2004/C 084E/6 | E-3868/02 esittäjä: Ria Oomen-Ruijten ja Bartho Pronk komissiolleAihe: Alankomaiden opintoavustusta koskeva laki | 709 |
| 2004/C 084E/7 | E-0797/04 esittäjä: Ria Oomen-Ruijten komissiolleAihe: Opintojen rahoittaminen ja henkilöiden vapaa liikkuvuus | 710 |
| Yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3868/02 ja E-0797/04 |
| 2004/C 084E/8 | E-0017/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Tuki Afganistanille | 711 |
| 2004/C 084E/9 | E-0093/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: Saksan myyntivoittovero | 712 |
| 2004/C 084E/0 | E-0129/03 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Voice of America- ja Radio Free Asia -ohjelmien lakkauttaminen Phnom Penhissä | 712 |
| 2004/C 084E/1 | E-0182/03 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Naisten oikeudet Iranissa | 713 |
| 2004/C 084E/2 | E-0199/03 esittäjä: Margot Keßler komissiolleAihe: Länsi-Sahara — Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunnan vierailu — ihmisoikeudet | 714 |
| 2004/C 084E/3 | E-0243/03 esittäjä: Nirj Deva komissiolleAihe: Westlandin ja St Austinin välinen tiehanke Keniassa | 715 |
| 2004/C 084E/4 | E-0453/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Boris Shikhmuradov | 716 |
| 2004/C 084E/5 | E-0562/03 esittäjä: Juan Ojeda Sanz komissiolleAihe: Toimittajien pidätys Gibraltarilla | 717 |
| 2004/C 084E/6 | E-0587/03 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Balkanin sokeri | 717 |
| 2004/C 084E/7 | E-1040/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat | 719 |
| 2004/C 084E/8 | E-1046/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat | 719 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1040/03 ja E-1046/03 |
| 2004/C 084E/9 | E-1163/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnan käyttämät Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnetyt varat | 720 |
| 2004/C 084E/0 | P-1396/03 esittäjä: Margie Sudre komissiolleAihe: Alennetun alv:n yhtenäinen soveltaminen ravintola-alalla | 721 |
| 2004/C 084E/1 | P-1398/03 esittäjä: Arie Oostlander komissiolleAihe: Kahdesti viikossa ilmestyvän Europa van Morgen -tiedotuslehden ilmestyminen | 722 |
| 2004/C 084E/2 | P-1437/03 esittäjä: Armin Laschet komissiolleAihe: Palestiinan itsehallintoviranomaiselle maksettava 10 miljoonan euron suuruinen kuukausittainen suora talousarviotuki | 723 |
| 2004/C 084E/3 | E-1457/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Euratom/sähkömarkkinoiden vääristymät | 724 |
| 2004/C 084E/4 | E-1500/03 esittäjä: Florence Kuntz komissiolleAihe: Irakin arkeologisen perinnön suojeleminen | 724 |
| 2004/C 084E/5 | P-1509/03 esittäjä: Lucio Manisco komissiolleAihe: Irakin kulttuuri- ja taide-esineiden ryöstely — Euroopan unionin rooli | 725 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1500/03 ja P-1509/03 |
| 2004/C 084E/6 | P-1510/03 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Palestiinalaishallinnolle myönnettävä suora rahoitustuki | 726 |
| 2004/C 084E/7 | E-1525/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Taideaarteiden muuttuminen yksityisomaisuudeksi sen seurauksena, että niitä varastetaan runsaasti museoista ja kansainvälisen taidekaupan puutteellinen valvonta | 726 |
| 2004/C 084E/8 | E-1939/03 esittäjä: Giles Chichester komissiolleAihe: Komission neljännesvuosikatsaukset ja Small Business Europe: valtion rahoittamien kansallisten elinten osallistuminen komission tilaisuuksiin | 727 |
| 2004/C 084E/9 | E-1983/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Keskikoulun perustaminen miehitetyssä Kyproksen osassa sijaitsevaan Rizokarpason kylään | 728 |
| 2004/C 084E/0 | E-2033/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Rizokarpason kreikkalaisen keskikoulun toiminnan uudelleenkäynnistäminen | 729 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1983/03 ja E-2033/03 |
| 2004/C 084E/1 | P-2376/03 esittäjä: Lucio Manisco komissiolleAihe: Italiasta karkotetun ja Syyriassa teloitetun Al Sahrin tapaus | 729 |
| 2004/C 084E/2 | E-2748/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Rizokarpason kansakoulu | 730 |
| 2004/C 084E/3 | E-3129/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Guinea-Bissau - komission tuki | 731 |
| 2004/C 084E/4 | P-3142/03 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Pääosastojen johtajien urakehitys | 732 |
| 2004/C 084E/5 | E-3311/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Periaate pääjohtajien rotaatiosta | 732 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3142/03 ja E-3311/03 |
| 2004/C 084E/6 | P-3154/03 esittäjä: Michael Cashman komissiolleAihe: Matkapuhelinten turvallisuus (Täydentävä vastaus) | 733 |
| 2004/C 084E/7 | E-3325/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Yhteisön menot | 734 |
| 2004/C 084E/8 | E-3464/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Tetrapol-tekniikan käyttäminen EU:ssa | 735 |
| 2004/C 084E/9 | E-3470/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Tetrapol-radioviestintäjärjestelmän käytöstä aiheutuvia terveysriskejä koskevat raportit | 736 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3464/03 ja E-3470/03 |
| 2004/C 084E/0 | E-3471/03 esittäjä: Miquel Mayol i Raynal komissiolleAihe: Rakennustyöt Es Trenc-Salobrar de Camposissa | 736 |
| 2004/C 084E/1 | E-3514/03 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Rakennerahastosta rahoitettu kurssi (Täydentävä vastaus) | 737 |
| 2004/C 084E/2 | E-3574/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Maksutonta oikeudenkäyntiä tarkoittavien hakemusten toimittamista koskeva eurooppalainen sopimus | 738 |
| 2004/C 084E/3 | E-3625/03 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Kansallisten henkilötodistusten yhdenmukaistaminen | 738 |
| 2004/C 084E/4 | E-3748/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Life III -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne | 739 |
| 2004/C 084E/5 | E-3832/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Lääkerahasto Global Drug Facility | 740 |
| 2004/C 084E/6 | E-3840/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Rotudirektiivi (2000/43/EY) | 741 |
| 2004/C 084E/7 | E-3870/03 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Júcarin ekologinen virtaama ja Júcar-Vinalopón-juoksutus | 741 |
| 2004/C 084E/8 | P-3924/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Geroi Sevastopoljan merikelpoisuus | 742 |
| 2004/C 084E/9 | E-3948/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhdysvaltojen tai muiden valtioiden käytäntö palkita tai rangaista eurooppalaisia yhtiöitä keinona pakottaa niiden kotipaikkoina toimivat EU:n jäsenvaltiot mukautumaan niiden tahtoon | 744 |
| 2004/C 084E/0 | E-3980/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tapaus Jukos | 745 |
| 2004/C 084E/1 | E-4055/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Uusiutuvat energiamuodot | 746 |
| 2004/C 084E/2 | E-4056/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpano | 747 |
| 2004/C 084E/3 | E-4066/03 esittäjä: Juan Naranjo Escobar komissiolleAihe: Biometriset passit | 748 |
| 2004/C 084E/4 | E-4068/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Torinon ja Milanon välisellä moottoritiellä perittävä laiton tietulli | 749 |
| 2004/C 084E/5 | E-0003/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Luonnonvaraisten lintujen kauppa | 750 |
| 2004/C 084E/6 | E-0023/04 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Komissiolle annettujen Botnia-rataa koskevien tietojen puutteellisuus | 751 |
| 2004/C 084E/7 | E-0030/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Täyttömaan- ja soranottopaikat | 752 |
| 2004/C 084E/8 | E-0044/04 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Val Jumela | 752 |
| 2004/C 084E/9 | E-0050/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Ence-yhtiöön kuuluvan Celulosas de Pontevedra -sellutehtaan sekä Pontevedran kaupungin (Galicia) ja sen asukkaiden välinen konflikti tehtaan aiheuttaman saastumisen vuoksi | 753 |
| 2004/C 084E/0 | E-0053/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Galiciassa, Fenessä sijaitsevan Izar-telakan toiminnan pysähtyminen kauppalaivojen rakentamista koskevan kiellon vuoksi — komission ja Espanjan hallituksen toimet | 755 |
| 2004/C 084E/1 | E-0054/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Espanjan valtion Kioton pöytäkirjan noudattaminen | 756 |
| 2004/C 084E/2 | E-0068/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Kaikkien siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä suojelua koskeva kansainvälinen yleissopimus | 757 |
| 2004/C 084E/3 | E-0071/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Narla-joen (Lugo, Galicia) patoamishankkeen toteuttaminen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvalla yhteisön tärkeänä pitämällä alueella Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelman mukaisesti | 758 |
| 2004/C 084E/4 | E-0077/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Jäteveden käsittely Irlannissa | 759 |
| 2004/C 084E/5 | E-0080/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Reumatismi ja Biomed-ohjelma | 759 |
| 2004/C 084E/6 | E-0081/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: IPPC-direktiivin täytäntöönpano Irlannissa | 760 |
| 2004/C 084E/7 | E-0092/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Sähkön hinnan kehitys ja energia-alan investoinnit | 760 |
| 2004/C 084E/8 | E-0101/04 esittäjä: Marjo Matikainen-Kallström komissiolleAihe: Pk-yritysten asema EU:n tutkimusrahoituksessa | 761 |
| 2004/C 084E/9 | P-0110/04 esittäjä: Eija-Riitta Korhola komissiolleAihe: Eräiden EU-päätösten laillisuus Kioton sopimuksen kaatuessa | 764 |
| 2004/C 084E/0 | E-0181/04 esittäjä: Charlotte Cederschiöld komissiolleAihe: Verkko- ja tietoturva | 765 |
| 2004/C 084E/1 | E-0182/04 esittäjä: Charlotte Cederschiöld komissiolleAihe: Verkko- ja tietoturva | 766 |
| 2004/C 084E/2 | E-0183/04 esittäjä: Charlotte Cederschiöld komissiolleAihe: Verkko- ja tietoturva | 766 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0181/04, E-0182/04 ja E-0183/04 |
| 2004/C 084E/3 | E-0267/04 esittäjä: Juan Ferrández Lezaun komissiolleAihe: Vaihtoehtoiset hankkeet Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmalle | 767 |
| 2004/C 084E/4 | E-0300/04 esittäjä: Roberto Bigliardo komissiolleAihe: Ateenan uuden lentokentän rahoitus (Täydentävä vastaus) | 768 |
| 2004/C 084E/5 | E-0309/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: TAIEXin toiminta-alueen laajentaminen läntiseen Balkaniin | 769 |
| 2004/C 084E/6 | P-0313/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Galwayn polttolaitos | 770 |
| 2004/C 084E/7 | E-0319/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Alkion kantasoluilla tehtävän tutkimuksen rahoitus | 771 |
| 2004/C 084E/8 | E-0326/04 esittäjä: Willi Piecyk komissiolleAihe: Uusien kalastusverkkojen hankkimiseen myönnettävät tuet | 772 |
| 2004/C 084E/9 | E-0328/04 esittäjä: Marco Cappato, Maurizio Turco, Marco Pannella, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Emma Bonino komissiolleAihe: Kiinalaisen uuden vuoden paraati Pariisissa | 773 |
| 2004/C 084E/0 | E-0331/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Sosiaalipolitiikan alueellisen koordinointikeskuksen perustaminen Balkanille | 773 |
| 2004/C 084E/1 | E-0334/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Ihmisoikeus- ja demokratiatilanteen muuttumattomuus Kiinassa ja Hongkongissa, Taiwaniin kohdistuva uhkailu ja asevientikiellon tarve | 774 |
| 2004/C 084E/2 | E-0335/04 esittäjä: Astrid Thors komissiolleAihe: Sosnovy Borin ydinvoimalan käyttöluvan pidentäminen | 775 |
| 2004/C 084E/3 | P-0337/04 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Parmalat-konsernin avustukset | 776 |
| 2004/C 084E/4 | E-0347/04 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen käyttö malarian hoidossa | 777 |
| 2004/C 084E/5 | E-0350/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Matkatoimistot: Alitalian kriisin työllisyysvaikutukset | 779 |
| 2004/C 084E/6 | E-0351/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Matkatoimistot: toimijat ja kuluttajat vakavissa vaikeuksissa | 779 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0350/04 ja E-0351/04 |
| 2004/C 084E/7 | P-0358/04 esittäjä: Werner Langen komissiolleAihe: Saksan tölkkipanttia koskeva rikkomusmenettely | 781 |
| 2004/C 084E/8 | P-0377/04 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Välimeren kalavarojen kestävä hoito ja toimet laittoman kalastuksen estämiseksi | 781 |
| 2004/C 084E/9 | E-0396/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Guantánamo Thamesilla? | 783 |
| 2004/C 084E/0 | E-0397/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Ilman lupa-asiakirjoja unionissa työskentelevien maahanmuuttajien aseman laillistaminen | 783 |
| 2004/C 084E/1 | P-0407/04 esittäjä: Hugues Martin komissiolleAihe: Yhteisön CRAFT-ohjelmat | 784 |
| 2004/C 084E/2 | P-0408/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Ympäristömelua koskevan direktiivin täytäntöönpano Alankomaissa | 786 |
| 2004/C 084E/3 | E-0410/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Aer Rianta | 787 |
| 2004/C 084E/4 | E-0412/04 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Puutavaran viennin säännöstely Indonesiasta | 787 |
| 2004/C 084E/5 | E-0414/04 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Pohjoiskorealaisten pakolaisten kohtelusta Kiinan kansantasavallassa | 788 |
| 2004/C 084E/6 | E-0418/04 esittäjä: Gerhard Schmid komissiolleAihe: Pankkikorttien turvallisuus | 789 |
| 2004/C 084E/7 | E-0447/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Turpeenvienti Italiaan | 790 |
| 2004/C 084E/8 | E-0448/04 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Kädellisillä eläimillä suoritetut tutkimukset Münsterissä, Saksassa | 791 |
| 2004/C 084E/9 | E-0450/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Väärennetyt setelit | 792 |
| 2004/C 084E/0 | E-0452/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: INFO 2000 | 793 |
| 2004/C 084E/1 | E-0462/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Guinea-Bissau - komission tuki | 794 |
| 2004/C 084E/2 | E-0463/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Eurooppa ja terrorismi | 795 |
| 2004/C 084E/3 | E-0468/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Kilpailu lasialalla | 797 |
| 2004/C 084E/4 | E-0479/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission avoimet kilpailut | 798 |
| 2004/C 084E/5 | E-0481/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Blue Dragon | 800 |
| 2004/C 084E/6 | E-0487/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maitotalous Euroopan unionissa: Argentiina ja WTO:n rauhanlauseke | 800 |
| 2004/C 084E/7 | E-0498/04 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Yhteisön huomautus Espanjan tuottavuudesta | 801 |
| 2004/C 084E/8 | E-0508/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Portugali ja ydinjäte | 802 |
| 2004/C 084E/9 | E-0511/04 esittäjä: Sérgio Marques komissiolleAihe: Etelä-Afrikalle annetun tuen täytäntöönpano | 804 |
| 2004/C 084E/0 | P-0525/04 esittäjä: Ian Hudghton komissiolleAihe: Perunan vaalea rengasmätä | 805 |
| 2004/C 084E/1 | E-0541/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Osallistuminen Yhdysvaltojen lentoyhtiöitä kohtaan harjoittamaan painostukseen matkustajatietojen luovuttamiseksi rajoituksetta ennen asiasta mahdollisesti tehtävää sopimusta | 806 |
| 2004/C 084E/2 | E-0548/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Siipikarjan pitäminen häkeissä | 808 |
| 2004/C 084E/3 | E-0562/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Methemoglobinemian esiintyminen EU:n jäsenvaltioissa | 809 |
| 2004/C 084E/4 | E-0564/04 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Alusten väliset öljysiirrot | 810 |
| 2004/C 084E/5 | P-0568/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Eurostatia koskeva lopullinen kertomus | 811 |
| 2004/C 084E/6 | E-0573/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Brennerin solan kautta kulkevan tunnelin rakennustöiden aloittaminen | 811 |
| 2004/C 084E/7 | E-0575/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Anna Diamantopouloun vaalitoiminta | 812 |
| 2004/C 084E/8 | E-0579/04 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Vasovan laguuni | 813 |
| 2004/C 084E/9 | E-0582/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 32:n soveltaminen osuuskuntiin | 814 |
| 2004/C 084E/0 | E-0595/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Hevoskilpailujen palkinnot Kreikassa | 815 |
| 2004/C 084E/1 | P-0600/04 esittäjä: Generoso Andria komissiolleAihe: Amatöörijalkapalloilun alalla toimiville johtajille maksettavat korvaukset | 816 |
| 2004/C 084E/2 | E-0602/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Ebro-joen vesien juoksutusta koskevan suurhankkeen yleisarviointi | 817 |
| 2004/C 084E/3 | P-0608/04 esittäjä: Patricia McKenna komissiolleAihe: Muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat komission poliittiset pyrkimykset | 818 |
| 2004/C 084E/4 | E-0611/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Terrorismi: turvamiesten käyttöä tietyillä lennoilla koskevan yhteisön direktiivin laatiminen | 819 |
| 2004/C 084E/5 | P-0615/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Todistusten asema alkuperäsääntöjen yhteydessä | 820 |
| 2004/C 084E/6 | E-0618/04 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Alankomaiden parlamentin päätös tuhansien siirtolaisten karkottamisesta | 822 |
| 2004/C 084E/7 | P-0621/04 esittäjä: Karin Riis-Jørgensen komissiolleAihe: Euroopan laajuisen liikenneverkon tarkistaminen | 822 |
| 2004/C 084E/8 | E-0623/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Yhteisön ulkopuolisten maiden lentoyhtiöiden reitit | 823 |
| 2004/C 084E/9 | E-0629/04 esittäjä: Willi Piecyk, Gerhard Schmid ja Johannes Swoboda komissiolleAihe: Euroopan laajuiset liikenneverkot ja Tonavan uoman leventäminen | 824 |
| 2004/C 084E/0 | E-0630/04 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Euroopan unionin julkinen kehitysapu: jäsenvaltioiden määrärahat, toimet Balkanilla sekä ehtojen ja yhteisön säännösten soveltaminen | 825 |
| 2004/C 084E/1 | E-0631/04 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Kreikan syrjäisille alueille myönnettävän korkotuen lakkauttaminen | 826 |
| 2004/C 084E/2 | E-0637/04 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Ristiriitaisuuksia yhteisön tullikoodeksissa (CDW) | 827 |
| 2004/C 084E/3 | E-0639/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Ulla-joen Torrentes de Mácara -kosket (Galicia): kolmen korvaamattoman arvokkaan kosken hävittäminen padon rakentamisen tieltä | 829 |
| 2004/C 084E/4 | E-0647/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Benidormin (Alicante, Espanja) yhdyskuntajätevesien käsittely | 830 |
| 2004/C 084E/5 | E-0648/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Direktiivin 89/391/ETY saattamista osaksi Espanjan lainsäädäntöä koskevat laiminlyönnit | 831 |
| 2004/C 084E/6 | P-0654/04 esittäjä: Reinhold Messner komissiolleAihe: Brennerin yhteys | 832 |
| 2004/C 084E/7 | E-0655/04 esittäjä: Robert Evans komissiolleAihe: Ihmisoikeudet Algeriassa | 833 |
| 2004/C 084E/8 | E-0657/04 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Väärän polttoaineen tankkaaminen moottoriajoneuvoihin | 834 |
| 2004/C 084E/9 | E-0662/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Pyrkimys rahoituslaitosten omaisuuden arvioimista koskeviin yhdenmukaisiin ja avoimiin sääntöihin ja EFR:n (European Financial Services Round Table) kielteinen suhtautuminen kansainväliseen tilinpäätösstandardilauta-kuntaan (IASB) | 835 |
| 2004/C 084E/0 | P-0663/04 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Toimet susitihentymiä vastaan Suomessa | 837 |
| 2004/C 084E/1 | P-0664/04 esittäjä: Encarnación Redondo Jiménez komissiolleAihe: Jogurttilainsäädäntö | 838 |
| 2004/C 084E/2 | E-0668/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin hallituksen yhteistyöhaluttomuus Lough Reen tutkimuksissa | 839 |
| 2004/C 084E/3 | E-0683/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Lääkärintodistukset | 840 |
| 2004/C 084E/4 | E-0685/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhteisen ulkopolitiikan ja kolmansien valtioiden, kuten Yhdysvaltojen ja Venäjän, EU:n jäsenvaltioita kohtaan osoittaman erilaisen kohtelun vastakkaisuus | 840 |
| 2004/C 084E/5 | E-0689/04 esittäjä: Harald Ettl komissiolleAihe: Direktiivin 2003/41/EY täytäntöönpano ja jäsenvaltioiden toimivalta ammatillisten lisäeläkkeiden määrittelyssä | 842 |
| 2004/C 084E/6 | E-0690/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Asunto-osuuskuntien omistusoikeuden loukkaamista Kreikassa koskevat valitukset | 843 |
| 2004/C 084E/7 | E-0692/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Yksityisyyden loukkaaminen tietoyhteiskuntahuippukokouksessa (WSIS) | 844 |
| 2004/C 084E/8 | E-0693/04 esittäjä: Johanna Boogerd-Quaak, Ieke van den Burg ja Joke Swiebel komissiolleAihe: Ehdotus KOM(2003) 657 ja direktiivi 86/378/EY | 845 |
| 2004/C 084E/9 | E-0694/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Komission ulkoisen toiminnan tilintarkastus | 846 |
| 2004/C 084E/0 | E-0697/04 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Osuuskassojen valtionapu | 846 |
| 2004/C 084E/1 | E-0698/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Säilykkeet ja oliiviöljy | 847 |
| 2004/C 084E/2 | E-0699/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Säilykkeet ja oliiviöljy | 848 |
| 2004/C 084E/3 | E-0701/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Nimitysten vintage ja tawny käyttö kolmansissa maissa | 848 |
| 2004/C 084E/4 | P-0705/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Mafian toiminnan ja järjestäytyneen rikollisuuden valvontaorganisaation perustaminen Euroopan unioniin | 850 |
| 2004/C 084E/5 | E-0706/04 esittäjä: Jaime Valdivielso de Cué komissiolleAihe: Viini | 852 |
| 2004/C 084E/6 | E-0712/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Portugalin vuotuisen sokerikiintiön lisääminen | 854 |
| 2004/C 084E/7 | P-0713/04 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Sinkin riskinarviointiprosessin hallinta | 855 |
| 2004/C 084E/8 | P-0714/04 esittäjä: Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Italian valtion sähkölaitoksen (ENEL) Civitavecchiassa sijaitsevan Valdaliga Nord -voimalan muuntaminen. | 856 |
| 2004/C 084E/9 | E-0719/04 esittäjä: Ieke van den Burg komissiolleAihe: Tutkimuksen ja kehityksen määrärahat Alankomaissa osana Lissabonin strategiaa | 857 |
| 2004/C 084E/0 | E-0729/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Poliisivoimien ammattipätevyyden tunnustaminen | 859 |
| 2004/C 084E/1 | E-0731/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Poliisivoimien perhe- ja sosiaalituki | 860 |
| 2004/C 084E/2 | E-0732/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Patojen rakentaminen kansainväliselle alueelle Minho-jokeen | 861 |
| 2004/C 084E/3 | E-0738/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Alueet, jotka eivät tulevaisuudessa enää kuulu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin | 861 |
| 2004/C 084E/4 | E-0741/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Työllisyyden edistämiseksi myönnetyt verohelpotukset | 862 |
| 2004/C 084E/5 | E-0743/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Meda-ohjelma ja alueet | 863 |
| 2004/C 084E/6 | E-0745/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta riskipääomarahastoista | 864 |
| 2004/C 084E/7 | E-0746/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Hedelmä- ja vihannesalan uudistaminen | 865 |
| 2004/C 084E/8 | E-0748/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin rahoitussuunnitelmien synergiaedut | 866 |
| 2004/C 084E/9 | E-0750/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopassa toimivien luokituslaitosten mahdollinen rekisteröinti | 867 |
| 2004/C 084E/0 | E-0751/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Komission tapa järkeistää jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointia | 868 |
| 2004/C 084E/1 | E-0752/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euron ja Euroopan unionin kuvan parantaminen Euroopan unionin ulkopuolisissa valtioissa | 868 |
| 2004/C 084E/2 | E-0753/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euron kansainvälisen painoarvon edistäminen euroalueen maiden ja kolmansien maiden välisessä kaupankäynnissä | 869 |
| 2004/C 084E/3 | E-0754/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Vipurahastoja koskevan Euroopan unionin oikeuskehyksen luominen | 870 |
| 2004/C 084E/4 | E-0755/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevat tilastotiedot | 871 |
| 2004/C 084E/5 | E-0757/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Markkinaosapuolten aseman vahvistaminen Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden yhdentymisessä | 872 |
| 2004/C 084E/6 | E-0758/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Säästäjien luottamuksen menetys viimeaikaisten rahoitusskandaalien vuoksi | 873 |
| 2004/C 084E/7 | E-0759/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistamista koskevat yleiset puitteet | 874 |
| 2004/C 084E/8 | E-0761/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin laajuinen toimilupa ja korkotulojen myynti Euroopassa | 874 |
| 2004/C 084E/9 | P-0767/04 esittäjä: Brian Crowley komissiolleAihe: eEurope 2005 -toimintasuunnitelma | 875 |
| 2004/C 084E/0 | P-0771/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: La Breña II -patoa koskevat korvaustoimet | 876 |
| 2004/C 084E/1 | E-0780/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Uskonnonvapauden loukkaus Yhdistyneessä kuningaskunnassa | 877 |
| 2004/C 084E/2 | E-0781/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Sähkömarkkinoiden vapauttaminen — veden siirroille myönnettävät luvat | 878 |
| 2004/C 084E/3 | E-0782/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Sähkömarkkinoiden vapauttaminen - erityiset suojasäännökset | 879 |
| 2004/C 084E/4 | E-0785/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin/EU:n kansalaisten vanhempien karkottaminen | 880 |
| 2004/C 084E/5 | E-0791/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Ria Formosan luonnonsuojelualueeseen (Natura 2000) kohdistuva uhka | 881 |
| 2004/C 084E/6 | E-0807/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Siviili-ilmailun lentolupakirjan voimassaolon lakkaaminen, kun lupakirjaa käytetään toisessa jäsenvaltiossa tai kun ATPL-lupakirjoja koskevia sääntöjä uudistetaan | 882 |
| 2004/C 084E/7 | E-0816/04 esittäjä: Stefano Zappalà komissiolleAihe: Tutkintojen tunnustaminen | 883 |
| 2004/C 084E/8 | E-0818/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Lietteen sijoittaminen Ingensche Waardeniin | 884 |
| 2004/C 084E/9 | E-0819/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Amsterdamin Eurooppa-koulu | 886 |
| 2004/C 084E/0 | P-0825/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Euroopan komission kyseenalaistama neuvoston oikeudellisen yksikön lausunto | 886 |
| 2004/C 084E/1 | E-0829/04 esittäjä: Mario Mauro komissiolleAihe: Parmalatin romahduksessa mukana ollut Tanzin perheen omistama matkailualan yritys Parmatour | 888 |
| 2004/C 084E/2 | E-0831/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tutkan asennus Pico de Areeiroon ja ympäristövaikutustutkimus | 889 |
| 2004/C 084E/3 | E-0832/04 esittäjä: Anne Ferreira, Ioannis Souladakis ja Catherine Stihler komissiolleAihe: Teattereissa työskentelevät viittomakielen tulkit ja kuulovammaiset katsojat | 889 |
| 2004/C 084E/4 | E-0834/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Yhdeksän vuotta vankeutta 0,5 gramman metadoniannoksen luovuttamisesta Venäjällä | 890 |
| 2004/C 084E/5 | P-0842/04 esittäjä: Daniela Raschhofer komissiolleAihe: Talouskasvuperusta | 891 |
| 2004/C 084E/6 | P-0843/04 esittäjä: Luigi Vinci komissiolleAihe: Myönteinen lausunto Friuli-Venezia Giulian alueen rautatielinjan toteuttamisesta Ronchi sud—Trieste -osuudella linjalla 5 | 892 |
| 2004/C 084E/7 | P-0844/04 esittäjä: Ulpu Iivari komissiolleAihe: EU:n lainsäädännön vastaiset telakkatuet | 894 |
| 2004/C 084E/8 | P-0851/04 esittäjä: Gianni Vattimo komissiolleAihe: Eläinten hyvinvointi | 895 |
| 2004/C 084E/9 | E-0855/04 esittäjä: Jean-Maurice Dehousse komissiolleAihe: Turvallisuus Brysselissä | 896 |
| 2004/C 084E/0 | E-0856/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Perinteisen teollisuuden toimintaedellytysten turvaaminen | 896 |
| 2004/C 084E/1 | E-0866/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Yhteisön myöntämät tuet flaamilaiselle yhteisölle | 897 |
| 2004/C 084E/2 | E-0869/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: ECHO ja Tšetšenia | 898 |
| 2004/C 084E/3 | E-0879/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Romano Prodi - uusi keskustapuolue | 899 |
| 2004/C 084E/4 | E-0880/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Asetuksen (EY) N:o 1954/2003 5 artikla | 900 |
| 2004/C 084E/5 | E-0886/04 esittäjä: Piia-Noora Kauppi komissiolleAihe: Tiemaksujärjestelmä | 901 |
| 2004/C 084E/6 | E-0888/04 esittäjä: Bob van den Bos komissiolleAihe: Kreikan teurastamot | 901 |
| 2004/C 084E/7 | E-0890/04 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Oikeus antaa lentäjänkokeeseen tähtäävää opetusta | 902 |
| 2004/C 084E/8 | E-0891/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Valeon tehtaan sulkeminen Portugalissa | 903 |
| 2004/C 084E/9 | E-0893/04 esittäjä: Werner Langen komissiolleAihe: Rajat ylittävien tilisiirtojen kustannukset | 904 |
| 2004/C 084E/00 | P-0895/04 esittäjä: Jan Andersson komissiolleAihe: Helsingborgin satamamaksuja koskeva kiista | 905 |
| 2004/C 084E/01 | E-0897/04 esittäjä: Monica Frassoni, Caroline Lucas, Jean Lambert, Patricia McKenna, Giorgio Celli, Kathalijne Buitenweg, Pasqualina Napoletano, Marco Cappato, Giovanni Procacci ja Chris Davies komissiolleAihe: Munivien kanojen suojelua koskevien direktiivien 1999/74/EY ja 2002/4/EY epäasianmukainen täytäntöönpano Italiassa | 906 |
| 2004/C 084E/02 | E-0898/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Omantunnon syistä palestiinalaisalueiden miehittämistä vastustavien tunnettujen israelilaisten painostaminen sulkemalla heidät toistuvasti ja pitkiksi ajoiksi vankilaan | 907 |
| 2004/C 084E/03 | P-0903/04 esittäjä: Ingo Friedrich komissiolleAihe: Euroopan yhteisöjen/Euroopan unionin virallisen lehden (painetun version) ilmaisten toimitusten lopettaminen Eurotietokeskuksille | 908 |
| 2004/C 084E/04 | E-0906/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Brittiläisten opettajien palkkakynnys Eurooppa-kouluissa | 909 |
| 2004/C 084E/05 | E-0907/04 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Optometristin ammatin suojelu | 910 |
| 2004/C 084E/06 | E-0909/04 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: To Serve and Protect -yritys ja Alankomaiden rautatieyhtiö | 911 |
| 2004/C 084E/07 | E-0910/04 esittäjä: Ingo Friedrich komissiolleAihe: Oliivien tukeminen ja oliivialan markkinajärjestely | 911 |
| 2004/C 084E/08 | E-0912/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Direktiivi 2001/83/EY ja vaatimukset pistekirjoituksen käytöstä | 912 |
| 2004/C 084E/09 | E-0915/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Direktiivi 2001/83/EY ja rajatuotteet | 913 |
| 2004/C 084E/10 | E-0923/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmä | 914 |
| 2004/C 084E/11 | E-0925/04 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Verenvuototautipotilaiden lääkehoito | 914 |
| 2004/C 084E/12 | E-0926/04 esittäjä: Claude Turmes komissiolleAihe: Terveys ja turvallisuus Euroopan unionin toimielimissä | 915 |
| 2004/C 084E/13 | E-0927/04 esittäjä: Claude Turmes komissiolleAihe: Virallisten julkaisujen toimiston niin kutsuttu prototyyppikäytäntö | 916 |
| 2004/C 084E/14 | E-0931/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Nestemäistä happea sisältäviä kannettavia hengityslaitteita koskevat standardit | 918 |
| 2004/C 084E/15 | E-0932/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Kalastuksesta saatavien maksujen merkitys EU:n taloudessa | 919 |
| 2004/C 084E/16 | P-0936/04 esittäjä: Jens-Peter Bonde komissiolleAihe: EU:n taloudellinen tuki myönteiselle julkisuudelle | 919 |
| 2004/C 084E/17 | E-0944/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Pienet esineet elintarviketuotteissa | 920 |
| 2004/C 084E/18 | E-0951/04 esittäjä: Angelika Niebler komissiolleAihe: Euroopan unionin sähkö- ja kaasumarkkinoiden toteuttamista koskevat tulkintaohjeet | 921 |
| 2004/C 084E/19 | E-0952/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Yhteisön asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukainen menettely | 922 |
| 2004/C 084E/20 | E-0953/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Syrjintä Romaniassa | 923 |
| 2004/C 084E/21 | E-0960/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Kielisyrjintä yhteisön toimielinten palvelukseen ottamisessa | 924 |
| 2004/C 084E/22 | E-0962/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Autojen moottoreiden yhä kasvavien pienhiukkaspäästöjen kansanterveydelle ja ympäristölle aiheuttamat yh suuremmat vaarat | 925 |
| 2004/C 084E/23 | E-0963/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Euro 4 -normeihin perustuvat rajoitukset automoottorin päästämiä pienhiukkasia torjuvien hiukkassuodatti-mien sisällyttämiseen | 925 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0962/04 ja E-0963/04 |
| 2004/C 084E/24 | E-0968/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Sähkömagneettisen yhteensopivuuden standardi | 927 |
| 2004/C 084E/25 | P-1001/04 esittäjä: Ulla Sandbæk komissiolleAihe: Iranin pappisvallan kanssa käytävä vähemmistöjä koskeva kriittinen vuoropuhelu | 928 |
| 2004/C 084E/26 | E-1011/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Vietnamin ja Laosin vakava ihmisoikeustilanne | 929 |
| 2004/C 084E/27 | E-1020/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Rautamarkkinoiden hälyttävä tilanne | 929 |
| 2004/C 084E/28 | E-1024/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Olympic Airways | 930 |
| 2004/C 084E/29 | P-1026/04 esittäjä: Joachim Wuermeling komissiolleAihe: Kuorma-autojen akselipainon punnitukset Saksan ja Tšekin rajalla | 931 |
| 2004/C 084E/30 | E-1033/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yleisölainat Portugalin kirjastoissa | 932 |
| 2004/C 084E/31 | E-1034/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Komission järjestämissä kilpailuissa tapahtuneet väärinkäytökset | 933 |
| 2004/C 084E/32 | P-1041/04 esittäjä: W.G. van Velzen komissiolleAihe: Matkapuhelinten numeron siirrettävyys | 934 |
| 2004/C 084E/33 | E-1042/04 esittäjä: Roger Helmer ja Charles Tannock komissiolleAihe: Eläkkeet: yksityisten eläkkeiden syrjintä | 935 |
| 2004/C 084E/34 | E-1057/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Eräiden Kiinan harjoittamien kauppatapojen vaikutukset yhteisön tekstiilialalle | 936 |
| 2004/C 084E/35 | P-1062/04 esittäjä: Christine De Veyrac komissiolleAihe: Euroopan unionin laajentumisen maahanmuuttoa koskevat ja taloudelliset seuraukset | 937 |
| 2004/C 084E/36 | P-1063/04 esittäjä: Marie-Françoise Duthu komissiolleAihe: Venäjän ja Tšetšenian konflikti — Euroopan unioni sovittelijana Vladimir Putinin ja Aslan Mashadovin hallitusten välillä | 938 |
| 2004/C 084E/37 | E-1072/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ensimmäisen elävän jouluseimen muiston vaaliminen Grecciossa | 939 |
| 2004/C 084E/38 | P-1082/04 esittäjä: Adeline Hazan komissiolleAihe: Alankomaiden päätös karkottaa maasta yli 26000 kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta ihmistä | 940 |
| 2004/C 084E/39 | P-1084/04 esittäjä: Richard Howitt komissiolleAihe: Mahdollinen Euroopan yritysneuvostodirektiivin rikkominen FLS Aerospacen ilmoittamien irtisanomisten yhteydessä | 941 |
| 2004/C 084E/40 | P-1088/04 esittäjä: Arlene McCarthy komissiolleAihe: Eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin mahdollinen rikkominen FLS Aerospace -yhtiön tekemien irtisanomisilmoitusten vuoksi | 941 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1084/04 ja P-1088/04 |
| 2004/C 084E/41 | P-1085/04 esittäjä: Paul Lannoye komissiolleAihe: Kasvinsuojeluaineiden arviointi direktiivin 91/414/ETY puitteissa | 942 |
| 2004/C 084E/42 | P-1087/04 esittäjä: Kyösti Virrankoski komissiolleAihe: Suomen Natura 2000 -verkoston epäselvyydet | 944 |
| 2004/C 084E/43 | P-1093/04 esittäjä: Armin Laschet komissiolleAihe: Saksalaisen TSV Alemannia -jalkapallojoukkueen (Aachen) pelaamien kansainvälisten otteluiden järjestäminen Kerkradessa (Alankomaat) | 944 |
| 2004/C 084E/44 | P-1106/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Rokote bluetongue-tautia vastaan | 945 |
| 2004/C 084E/45 | P-1107/04 esittäjä: Dirk Sterckx komissiolleAihe: Tuen hakemiseen liittyvät hallinnolliset menot | 946 |
| 2004/C 084E/46 | P-1108/04 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Kaasuporaukset Waddenzeessä | 947 |
| 2004/C 084E/47 | E-1109/04 esittäjä: Paul Rübig komissiolleAihe: Ulkomaantulojen verovähennysosuuden rajoittaminen | 948 |
| 2004/C 084E/48 | E-1115/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annetun direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Irlannissa. | 949 |
| 2004/C 084E/49 | P-1116/04 esittäjä: Uma Aaltonen komissiolleAihe: Sukupuolivalistus lapsille ja nuorille laajentuvassa unionissa | 950 |
| 2004/C 084E/50 | P-1127/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Kaasuporausten muodostama merkittävä uhka Waddenzeelle | 951 |
| 2004/C 084E/51 | E-1136/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Euroopan parlamentin vaalien äänioikeus puuttuu 16,5 prosentilta Pohjois-Irlannin asukkaalta monimutkaisen vuosittaisen rekisteröinnin vuoksi | 952 |
| 2004/C 084E/52 | P-1151/04 esittäjä: Elizabeth Lynne komissiolleAihe: Valtuutuksen antaminen ulkomaille lääkärinhoitoon hakeutumiselle | 952 |
| 2004/C 084E/53 | P-1167/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Asetus N:o 1954/2003 ja kalastustoiminta Azorien yksinomaisella talousvyöhykkeellä | 953 |
| 2004/C 084E/54 | P-1170/04 esittäjä: Manuel dos Santos komissiolleAihe: Amoreirasin tunnelin rakentaminen Lissaboniin | 955 |
| 2004/C 084E/55 | P-1203/04 esittäjä: Gianfranco Dell’Alba komissiolleAihe: Väitetyt säännönvastaisuudet 8.ACP.PNG.003-hankkeeseen osoitettujen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varojen hallinnoinnissa | 956 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

EUROOPAN PARLAMENTTI

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 1)

2004/C 084E/1

P-0021/03 esittäjä: Vitaliano Gemelli komissiolleAihe: Komission johtajien nimittäminen: terveydenhuoltoyksikkö

1

2004/C 084E/2

E-0335/03 esittäjä: Maria Sanders-ten Holte komissiolleAihe: Uuden sukupolven palkkasoturit

2

2004/C 084E/3

E-0561/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Hamadi Jebalin nälkälakko

3

2004/C 084E/4

E-0646/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Mohammed Charfiin kohdistuva herjauskampanja

3

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0561/03 ja E-0646/03

2004/C 084E/5

E-0620/03 esittäjä: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm komissiolleAihe: Sijoittautumisvapaus ja autokatsastuslisenssin saaminen Saksassa (Täydentävä vastaus)

4

2004/C 084E/6

P-0759/03 esittäjä: Vitaliano Gemelli komissiolleAihe: Euroopan komission terveydenhuoltoyksikkö

5

2004/C 084E/7

E-0844/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Yrityskonsultointisopimukset (Täydentävä vastaus)

6

2004/C 084E/8

E-1350/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Rajatylittävät sijoitukset

8

2004/C 084E/9

P-1595/03 esittäjä: Helena Torres Marques komissiolleAihe: Rajatylittävät euromääräiset maksut (Täydentävä vastaus)

9

2004/C 084E/0

E-1728/03 esittäjä: Adriana Poli Bortone komissiolleAihe: Ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuminen

10

2004/C 084E/1

E-1940/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Ohjelma leimaverosta vapauttamiseksi

12

2004/C 084E/2

E-1941/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Ohjelma leimaverosta vapauttamiseksi

12

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1940/03 ja E-1941/03

2004/C 084E/3

P-1974/03 esittäjä: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou komissiolleAihe: Attikan maanjäristyksestä kärsineiden korvaukset

13

2004/C 084E/4

P-2103/03 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Rajatylittävät sijoitukset

14

2004/C 084E/5

E-2141/03 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Saksan tiemaksut

14

2004/C 084E/6

P-2243/03 esittäjä: Christoph Konrad komissiolleAihe: Saksassa perittävän kuorma-autoja koskevan maksun aiheuttama kilpailun vääristyminen

15

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2141/03 ja P-2243/03

2004/C 084E/7

E-2195/03 esittäjä: Michael Cashman neuvostolleAihe: Rahan väärentäminen ja laiton jäljentäminen

15

2004/C 084E/8

E-2210/03 esittäjä: Claude Moraes neuvostolleAihe: Turvapaikkakysymyksen edistyminen Thessalonikin huippukokouksessa

16

2004/C 084E/9

E-2258/03 esittäjä: Erik Meijer neuvostolleAihe: Uusia EU:n alueelle tulevia turvapaikanhakijoita viedään tulevien jäsenvaltioiden ja kauempana sijaitsevien valtioiden vastaanottokeskuksiin

16

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2210/03 ja E-2258/03

2004/C 084E/0

P-2302/03 esittäjä: Miguel Martínez Martínez neuvostolleAihe: Nuoren espanjalaisen kehitystyöntekijän Ana Isabel Sánchez Torralban murha Päiväntasaajan Guineassa

17

2004/C 084E/1

P-2373/03 esittäjä: Francesco Fiori komissiolleAihe: Tupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn arviointi

18

2004/C 084E/2

E-2419/03 esittäjä: Lucio Manisco neuvostolleAihe: Italiasta karkotettu ja Syyriassa teloitettu Al Sahri

20

2004/C 084E/3

E-2433/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Azorien autonomisen alueen sokerintuotantokiintiöt

21

2004/C 084E/4

E-2434/03 esittäjä: Ilda Figueiredo neuvostolleAihe: Portugalilaisille maanviljelijöille määrätyt seuraamukset

22

2004/C 084E/5

E-2444/03 esittäjä: Proinsias De Rossa neuvostolleAihe: Yhdysvaltain laivastotukikohta Guantanamonlahdella

23

2004/C 084E/6

E-2449/03 esittäjä: Georges Berthu komissiolleAihe: Pensasaitojen säilyttäminen

24

2004/C 084E/7

E-2455/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Eurostat: kassavirtojen valvonnan ja value for money -tutkimusten soveltaminen lisätoimina tilanteen selkiyttämiseksi ja sen toistumisen estämiseksi

24

2004/C 084E/8

E-2477/03 esittäjä: Miet Smet neuvostolleAihe: Naisten oikeudet Afganistanissa

26

2004/C 084E/9

E-2482/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna neuvostolleAihe: Metsäpalovaaran ehkäisy: asetus (ETY) N:o 2158/92

27

2004/C 084E/0

E-2498/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Investoinnit

28

2004/C 084E/1

E-2515/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: OLAFin valvontakomitean kanta Eurostat-työryhmään

28

2004/C 084E/2

E-2516/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Eurostat-työryhmä ja OLAFin riippumattomuus

29

2004/C 084E/3

P-2530/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Eurostat-työryhmä

29

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2515/03, E-2516/03 ja P-2530/03

2004/C 084E/4

E-2562/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Sudanin diktatuurin harjoittama väkivalta ja EU:n kanssa parafoitu sopimus

31

2004/C 084E/5

P-2609/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Tuotteet, joista maksettavat tuet perustuvat suoraan hehtaarituottoon

32

2004/C 084E/6

E-2624/03 esittäjä: Michel-Ange Scarbonchi neuvostolleAihe: Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen

32

2004/C 084E/7

E-2665/03 esittäjä: Daniel Hannan komissiolleAihe: Unionin kansalaisuuden rahoittaminen

34

2004/C 084E/8

E-2680/03 esittäjä: Olivier Dupuis neuvostolleAihe: Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinnon perustaminen Tsetseniaan

35

2004/C 084E/9

E-2735/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Microsoftin käyttöjärjestelmien kustannukset

36

2004/C 084E/0

E-2760/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Galician sinisimpukan suojattu alkuperänimitys

36

2004/C 084E/1

E-2764/03 esittäjä: Mihail Papayannakis neuvostolleAihe: Turkin kansallinen maarekisteri ja omistukset Imvrosin saarella

37

2004/C 084E/2

E-2778/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Erityisneuvonantajan asemassa olevien virkamiesten tuloa, lähtöä ja katoamista koskevat kriteerit

38

2004/C 084E/3

E-2808/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Hormonihoitoihin liittyvät riskit

39

2004/C 084E/4

E-2902/03 esittäjä: Miet Smet neuvostolleAihe: Yhteistyösopimusten keskeyttäminen ja yhteistyösopimusten allekirjoittamisten lykkääminen

40

2004/C 084E/5

E-2942/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Monivuotinen ohjausohjelma ja yhteisön kalastuslaivaston koon supistaminen

41

2004/C 084E/6

E-2945/03 esittäjä: Dana Scallon neuvostolleAihe: Tutkimuksen erityisohjelma

42

2004/C 084E/7

E-2952/03 esittäjä: Maurizio Turco ja Marco Cappato neuvostolleAihe: Kuoliaaksi kivittäminen Nigeriassa

43

2004/C 084E/8

E-3014/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Autovakuutusten eurooppalaiset markkinat

43

2004/C 084E/9

E-3015/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Liikennevakuutukset ja uudet säännökset

44

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3014/03 ja E-3015/03

2004/C 084E/0

P-3036/03 esittäjä: Niall Andrews neuvostolleAihe: Nälänhädän poistaminen maailmasta

44

2004/C 084E/1

E-3041/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Vakavat puutteet kreikkalaisissa ambulansseissa (Täydentävä vastaus)

45

2004/C 084E/2

E-3050/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille antama tuomio

47

2004/C 084E/3

P-3053/03 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: HIV ja aids Kiinassa

48

2004/C 084E/4

E-3060/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Turkin mahdollisen jäseneksi liittymisen kustannukset

48

2004/C 084E/5

E-3064/03 esittäjä: Bernd Lange ja Wilhelm Piecyk komissiolleAihe: Ajoneuvojen pakokaasupäästöt testausolosuhteiden ulkopuolella

49

2004/C 084E/6

E-3104/03 esittäjä: Marianne Eriksson, Piia-Noora Kauppi ja Joke Swiebel neuvostolleAihe: EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä

49

2004/C 084E/7

E-3115/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuulliset edustajat levittävät vääriä tieteellisiä tietoja kondomien tehokkuudesta aidsin torjunnassa

50

2004/C 084E/8

E-3116/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Kiinasta peräisin olevien tekstiilituotteiden laiton maahantuonti

52

2004/C 084E/9

E-3121/03 esittäjä: Nelly Maes neuvostolleAihe: Äänitallenteiden arvonlisäveron alentaminen

53

2004/C 084E/0

E-3127/03 esittäjä: Jean Lambert komissiolleAihe: Pankkitilit ja liikkumisvapaus

53

2004/C 084E/1

E-3146/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Sveitsin ja Adrianmeren välinen matkailu- ja kulttuurivesireitti

54

2004/C 084E/2

E-3191/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Telekom Italia ja epäilykset yhtiöoikeutta koskevien yhteisön säännösten rikkomisesta Telekom Serbian tapauksessa

55

2004/C 084E/3

E-3214/03 esittäjä: Jillian Evans komissiolleAihe: Pohjoiskorealaiset pakolaiset

57

2004/C 084E/4

P-3333/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Kiinassa olevat pohjoiskorealaiset pakolaiset

57

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3214/03 ja P-3333/03

2004/C 084E/5

E-3234/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Raha-arpojen vienti maasta toiseen

58

2004/C 084E/6

E-3359/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä

59

2004/C 084E/7

E-3387/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Autovakuutusten korotukset - tietolähteet

60

2004/C 084E/8

E-3448/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Työt louhoksissa suojeltavalla alueella

62

2004/C 084E/9

E-3491/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tulotukijärjestelmään siirtyminen oliiviöljyalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisessa

63

2004/C 084E/0

E-3504/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Rheinland-Pfalzin osavaltiolle varainhoitovuosina 1997—2002 myönnetty Euroopan unionin tuki (Täydentävä vastaus)

65

2004/C 084E/1

E-3524/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Itävallan ekopistejärjestelmä

65

2004/C 084E/2

P-3539/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Tuulivoimalat Euroopan unionin erityisten suojelutoimien alueilla

66

2004/C 084E/3

P-3563/03 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen liikennepöytäkirja

67

2004/C 084E/4

P-3594/03 esittäjä: Wolfgang Kreissl-Dörfler komissiolleAihe: Uuselintarvikeasetus (EY) N:o 258/97 ja nonituotteiden markkinointi EU:ssa

68

2004/C 084E/5

E-3597/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Kehitysavun ja humanitaarisen avun tarjouskilpailumenettelyt

70

2004/C 084E/6

E-3599/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Maksullinen Internet

71

2004/C 084E/7

P-3619/03 esittäjä: Miquel Mayol i Raynal komissiolleAihe: Palma de Mallorcan (Baleaarit) Son Sant Joan -lentokentän laajentaminen

72

2004/C 084E/8

E-3628/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Euroopan kehittämisaloitteeseen liittyvä Galician ja Portugalin välinen suurnopeusjunayhteys

73

2004/C 084E/9

E-3629/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Galician suurnopeusjunayhteys muuhun Espanjaan ja Ranskan rajalle

74

2004/C 084E/0

E-3643/03 esittäjä: Salvador Jové Peres komissiolleAihe: Oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn uudistus

75

2004/C 084E/1

P-3653/03 esittäjä: Jean-Louis Bernié komissiolleAihe: Lintudirektiivin tulkintaohjeet

76

2004/C 084E/2

E-3655/03 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Euron seteleiden ja kolikoiden väärentäminen

77

2004/C 084E/3

E-3668/03 esittäjä: María Sornosa Martínez ja María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Altean sataman laajennuksen vaikutukset kasvistoon ja eläimistöön

78

2004/C 084E/4

E-3669/03 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Apinatarha Camarlesissa

79

2004/C 084E/5

E-3673/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön tuki monikansalliselle Gerry Weber -yhtiölle

80

2004/C 084E/6

E-3677/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

81

2004/C 084E/7

E-3678/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

82

2004/C 084E/8

E-3679/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

82

2004/C 084E/9

E-3680/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

82

2004/C 084E/0

E-3681/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

83

2004/C 084E/1

E-3682/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

83

2004/C 084E/2

E-3683/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

83

2004/C 084E/3

E-3684/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

84

2004/C 084E/4

E-3685/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

84

2004/C 084E/5

E-3686/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

84

2004/C 084E/6

E-3687/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

85

2004/C 084E/7

E-3688/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

85

2004/C 084E/8

E-3689/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

85

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3677/03, E-3678/03, E-3679/03, E-3680/03, E-3681/03, E-3682/03, E-3683/03, E-3684/03, E-3685/03, E-3686/03, E-3687/03, E-3688/03 ja E-3689/03

2004/C 084E/9

E-3704/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

86

2004/C 084E/0

E-3705/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

87

2004/C 084E/1

E-3706/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

87

2004/C 084E/2

E-3707/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

87

2004/C 084E/3

E-3708/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

88

2004/C 084E/4

E-3709/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

88

2004/C 084E/5

E-3710/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

88

2004/C 084E/6

E-3711/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

89

2004/C 084E/7

E-3712/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

89

2004/C 084E/8

E-3713/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

89

2004/C 084E/9

E-3714/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

90

2004/C 084E/0

E-3715/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

90

2004/C 084E/1

E-3716/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

90

2004/C 084E/2

E-3717/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

91

2004/C 084E/3

E-3721/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

91

2004/C 084E/4

E-3722/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

91

2004/C 084E/5

E-3723/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

92

2004/C 084E/6

E-3724/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

92

2004/C 084E/7

E-3725/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

92

2004/C 084E/8

E-3726/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

93

2004/C 084E/9

E-3727/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

93

2004/C 084E/0

E-3728/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

93

2004/C 084E/1

E-3729/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

94

2004/C 084E/2

E-3730/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

94

2004/C 084E/3

E-3731/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

94

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3704/03, E-3705/03, E-3706/03, E-3707/03, E-3708/03, E-3709/03, E-3710/03, E-3711/03, E-3712/03, E-3713/03, E-3714/03, E-3715/03, E-3716/03, E-3717/03, E-3721/03, E-3722/03, E-3723/03, E-3724/03, E-3725/03, E-3726/03, E-3727/03, E-3728/03, E-3729/03, E-3730/03 ja E-3731/03

2004/C 084E/4

E-3719/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Sinkin aiheuttamien riskien arviointi

95

2004/C 084E/5

E-3778/03 esittäjä: Jürgen Zimmerling komissiolleAihe: Henkilökohtaisten oikeuksien suojelu

96

2004/C 084E/6

E-3779/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

97

2004/C 084E/7

E-3780/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Carraran kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

97

2004/C 084E/8

E-3781/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Firenzen kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

97

2004/C 084E/9

E-3782/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Livornon kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

98

2004/C 084E/0

E-3783/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Maceratan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

98

2004/C 084E/1

E-3784/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Massan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

98

2004/C 084E/2

E-3785/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

99

2004/C 084E/3

E-3786/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pesaron kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

99

2004/C 084E/4

E-3787/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pisan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

99

2004/C 084E/5

E-3788/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Pistoian kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

100

2004/C 084E/6

E-3789/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

100

2004/C 084E/7

E-3790/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sienan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

100

2004/C 084E/8

E-3791/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Anconan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

101

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3779/03, E-3780/03, E-3781/03, E-3782/03, E-3783/03, E-3784/03, E-3785/03, E-3786/03, E-3787/03, E-3788/03, E-3789/03, E-3790/03 ja E-3791/03

2004/C 084E/9

E-3817/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Tietullien periminen Attiki Odos -moottoritiellä Ateenassa

101

2004/C 084E/0

E-3822/03 esittäjä: Miquel Mayol i Raynal komissiolleAihe: Luontotyyppeihin ja yhteisön tärkeinä pitämiin lajeihin kohdistuvat huomattavan kielteiset vaikutukset Mallorcalla

102

2004/C 084E/1

E-3828/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Izar de Fenen telakka Galiciassa ja mahdollisuus saada lupa kauppalaivojen rakentamisen jälleenaloittamiseen

104

2004/C 084E/2

P-3831/03 esittäjä: André Brie komissiolleAihe: Eurooppalais-amerikkalaiset neuvottelut Galileon käytettävyydestä

105

2004/C 084E/3

E-3842/03 esittäjä: Marco Pannella, Maurizio Turco, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Demokratian loukkaaminen Mauritaniassa

106

2004/C 084E/4

P-3865/03 esittäjä: Marie Isler Béguin komissiolleAihe: Baleaarien maanteitä koskeva yleissuunnitelma

107

2004/C 084E/5

E-3869/03 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Eräiden rakennushankkeiden vaikutukset SCI ES 5223037 -alueelle

108

2004/C 084E/6

E-3887/03 esittäjä: Ria Oomen-Ruijten komissiolleAihe: Legionellabakteerin torjuminen

109

2004/C 084E/7

E-3895/03 esittäjä: Paul Rübig komissiolleAihe: Vesialan puitedirektiivin, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin ja päästökauppaa koskevan direktiivin tavoitteiden sekä huoltovarmuustavoitteiden ristiriidat Itävaltaa esimerkkinä käyttäen

110

2004/C 084E/8

E-3898/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Ison-Britannian jokien saukkokannat

111

2004/C 084E/9

E-3904/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Euroopan satelliittivirasto ja Galileo-ohjelma

112

2004/C 084E/0

E-3906/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Yhtenäisvaluutta ja korkeat elinkustannukset

114

2004/C 084E/1

P-3909/03 esittäjä: Francesco Fiori komissiolleAihe: Puitedirektiivi

115

2004/C 084E/2

E-3912/03 esittäjä: Ole Krarup komissiolleAihe: Öljynporaus Pohjanmerellä

117

2004/C 084E/3

E-3928/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan metsät ja asunto-osuuskunnat

117

2004/C 084E/4

P-3930/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Kreikan maatalouspankin etuoikeuksien säilyttäminen

118

2004/C 084E/5

P-3931/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Kesän 2003 metsäpalojen tuhoamien alueiden ennallistaminen (Täydentävä vastaus)

119

2004/C 084E/6

E-3934/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhdysvalloissa vakinaisesti asuvien ja työskentelevien eurooppalaisten Yhdysvaltoihin palaamisen kieltämiseen johtavat Yhdysvaltain soveltamat viisumimääräykset

120

2004/C 084E/7

E-3939/03 esittäjä: Elisabeth Jeggle komissiolleAihe: Jätteenkuljetus- ja hiekoitusajoneuvojen kuljettajat valtiovallalle kuuluvissa tehtävissä sekä ajo- ja lepoaikojen ylittäminen

121

2004/C 084E/8

E-3952/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Kaasuputkien asentaminen

122

2004/C 084E/9

E-3963/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Geroi Sevastopolya - meriturvallisuus

122

2004/C 084E/0

E-3969/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Catanian syyttäjänviraston suorittama rikostutkinta EU:n varoihin kohdistuneesta 5 miljoonan euron petoksesta

124

2004/C 084E/1

E-3983/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Osana yhteisön tukikehystä 1994—1999 (tavoite 1) toteutetun vesivarojen hoitoa koskevan alueellisen toimenpideohjelman päättäminen Italiassa

125

2004/C 084E/2

E-3985/03 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Komission rakennusten kunnostukseen käytettävän puutavaran hankkiminen

126

2004/C 084E/3

E-3986/03 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Radioaktiivisten jätteiden varastointi Sisiliassa

127

2004/C 084E/4

E-3987/03 esittäjä: Gerhard Schmid komissiolleAihe: Galileo

127

2004/C 084E/5

P-3990/03 esittäjä: Diana Wallis komissiolleAihe: Tarjousasiakirjojen postittaminen ja niiden toimittaminen eteenpäin

128

2004/C 084E/6

P-4002/03 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Yksityisyyden loukkaus tietoyhteiskuntahuippukokouksessa

129

2004/C 084E/7

E-4006/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Oleskeluluvat ja ongelmat niiden saamisessa

130

2004/C 084E/8

E-4015/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Maaperältään myrkylliset tontit

131

2004/C 084E/9

E-4021/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tutkimuksen tukeminen Portugalissa

132

2004/C 084E/0

E-4026/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Arvometallidirektiivi

133

2004/C 084E/1

E-4028/03 esittäjä: Juan Naranjo Escobar komissiolleAihe: Kansalaisten arviot eurosta

133

2004/C 084E/2

E-4029/03 esittäjä: Juan Naranjo Escobar komissiolleAihe: Euron ja dollarin välinen vaihtokurssi

134

2004/C 084E/3

E-4032/03 esittäjä: Geoffrey Van Orden komissiolleAihe: Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuus Euroopan unionin talousarvioon

135

2004/C 084E/4

E-4033/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Puheenjohtaja Prodin kabinetin pyynnöstä tehty kondomi-sanan sensurointi Euroopan komission virallisesta lehdistötiedotteesta, joka koski maailmanlaajuista aids-päivää

135

2004/C 084E/5

P-4034/03 esittäjä: Kyösti Virrankoski komissiolleAihe: Ihmisten ja kotieläinten suojelu susilta ja karhuilta

136

2004/C 084E/6

E-4036/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97, noni-tuotteet

137

2004/C 084E/7

E-4037/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Saksan terveysuudistus ja luontaistuotteet

139

2004/C 084E/8

E-4057/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Euroopan laajuiset televiestintäverkot

139

2004/C 084E/9

E-4061/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Eletherios Venizelos -lentokentältä aiheutuva lentomelu

141

2004/C 084E/0

E-4067/03 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Júcar-Vinalopón juoksutuksen yhteisrahoitus ja ympäristöehdot

142

2004/C 084E/1

E-4070/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Valmistelukuntien, perusoikeuskirjan ja perustuslain kustannukset

143

2004/C 084E/2

P-0074/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta

144

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4070/03 ja P-0074/04

2004/C 084E/3

E-4075/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: DEI:n palveluksessa työskentelevien lääkäreiden työsopimukset

145

2004/C 084E/4

E-4085/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Direktiiviä 1999/44/EY koskevat käytännön soveltamisongelmat

145

2004/C 084E/5

E-0009/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Alankomaissa kielletyt tutkanpaljastimet ja niiden viennin suojaaminen

147

2004/C 084E/6

E-0010/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: EU:ssa alhaisempi suojeluntaso kuin Japanissa, Venäjällä ja useissa muissa maissa amerikkalaisen naudanlihan välityksellä leviävän BSE-taudin estämiseksi

148

2004/C 084E/7

E-0017/04 esittäjä: Bartho Pronk komissiolleAihe: Turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevan direktiivin 92/58/ETY soveltaminen

150

2004/C 084E/8

P-0019/04 esittäjä: Juan Ferrández Lezaun komissiolleAihe: Jucar-Vinalopón hanke

151

2004/C 084E/9

E-0020/04 esittäjä: Fiorella Ghilardotti, Massimo Carraro ja Giovanni Fava komissiolleAihe: Messinansalmen ylittävä silta

151

2004/C 084E/0

E-0021/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Tiukkoja ja yhdenmukaisia valvontatoimia sisältävän lentoturvallisuusdirektiivin kiireellinen hyväksyminen.

153

2004/C 084E/1

P-0038/04 esittäjä: Juan Izquierdo Collado komissiolleAihe: Delfiinien laiton tuonti

153

2004/C 084E/2

E-0042/04 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Skotlannille myönnettyjen rakennerahastomäärärahojen vapauttaminen

154

2004/C 084E/3

E-0062/04 esittäjä: Giorgio Calò ja Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Väitöskirjaa valmistelevien ulkomaalaisten opiskelijoiden syrjiminen Saksassa

156

2004/C 084E/4

E-0070/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Arcos de Valdevezissa sijaitsevaan Tabaçôon perustettava kromatointilaitos

157

2004/C 084E/5

P-0075/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Lentoturvallisuuden valvonta

157

2004/C 084E/6

E-0078/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Schengen-tietojärjestelmä ja kadonneet henkilöt

158

2004/C 084E/7

E-0082/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Kliinisiä lääketutkimuksia koskeva direktiivi

159

2004/C 084E/8

P-0084/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Öljykuljetusten kieltäminen yksipohjaisilla säiliöaluksilla ja mukavuuslippujen käytön kieltäminen

160

2004/C 084E/9

E-0088/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Alankomaalaisten sairausvakuutusyhtiöiden naapurimaissa asuvilta vakuutetuilta perimät korkeat vakuutusmaksut hoitokustannusten kattamiseksi USA:ssa

161

2004/C 084E/0

E-0098/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Sok Yoeunin luovuttaminen

162

2004/C 084E/1

E-0100/04 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Europa-palvelimessa käytetyt kielet

163

2004/C 084E/2

E-0122/04 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Euroopan kaupallisten jalkapalloseurojen velkataakka

164

2004/C 084E/3

E-0128/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Ikärajojen soveltaminen Kreikassa julkisissa palveluissa monivuotisilla määräaikaisilla työsopimuksilla jo työskentelevien henkilöiden työhönotossa

165

2004/C 084E/4

E-0138/04 esittäjä: Kathalijne Buitenweg komissiolleAihe: Matkustajatietojen käyttö CAPPS II -järjestelmän testaamiseen

166

2004/C 084E/5

E-0139/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Taloudellinen tuki vedenalaisen valokuitukaapelin vetämiseksi Flores- ja Corvo-saarille

167

2004/C 084E/6

E-0151/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Teho-osastojen puute Kreikassa (Täydentävä vastaus)

168

2004/C 084E/7

P-0159/04 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Laittomia abortteja koskevat naisten oikeudenkäynnit Portugalissa

169

2004/C 084E/8

P-0160/04 esittäjä: Uma Aaltonen komissiolleAihe: Räjähteiden etsintään koulutettujen koirien käyttö EU:n toimielimissä

169

2004/C 084E/9

E-0179/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Maahanmuuttoa koskevat kansalliset suunnitelmat

170

2004/C 084E/0

E-0180/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Kreikassa

171

2004/C 084E/1

P-0192/04 esittäjä: Philip Bradbourn komissiolleAihe: Takaisinmaksut n+2-säännön nojalla

172

2004/C 084E/2

E-0195/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Lääkärinhoitoon pääsy jäsenvaltioissa

172

2004/C 084E/3

E-0196/04 esittäjä: Ward Beysen komissiolleAihe: Vuokratyöntekijöitä koskeva direktiivi

173

2004/C 084E/4

E-0197/04 esittäjä: Ward Beysen komissiolleAihe: Julkisten varojen käyttö teollisuuden sähköstä maksaman hinnan alentamiseksi

174

2004/C 084E/5

E-0200/04 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Bob-ohjelma ja liikenneonnettomuudet

175

2004/C 084E/6

E-0219/04 esittäjä: Dominique Souchet komissiolleAihe: Maltan jäsenyys ja meriturvallisuus

176

2004/C 084E/7

E-0225/04 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Elintarviketurvallisuus ja kehitysmaat

177

2004/C 084E/8

E-0238/04 esittäjä: Joachim Wuermeling komissiolleAihe: Köysiratalaitteistojen turvallisuutta koskevan direktiivin täytäntöönpano

178

2004/C 084E/9

E-0242/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Parkinsonintauti

179

2004/C 084E/0

P-0244/04 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma — veden kustannukset ja hinta

180

2004/C 084E/1

P-0245/04 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Raportit OPTAn päätöksiä koskevista vaikutuksista

181

2004/C 084E/2

E-0250/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Jalkapallotuomarien eläkeikä

182

2004/C 084E/3

E-0251/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Leipien merkinnät

183

2004/C 084E/4

P-0256/04 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukainen ehdotuspyyntö VP/2002/6

184

2004/C 084E/5

E-0257/04 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukainen ehdotuspyyntö VP/2002/6

185

2004/C 084E/6

E-0258/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kambodzan opposition jäsenien murhat

186

2004/C 084E/7

E-0260/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Blue tongue -tauti - Lazion tuottajien suojeleminen

186

2004/C 084E/8

E-0261/04 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Perävaunun kuljettamista moottoripyörällä koskeva kielto Espanjassa

188

2004/C 084E/9

E-0262/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Jätevesienkäsittelylaitokset

189

2004/C 084E/0

P-0263/04 esittäjä: Matti Wuori komissiolleAihe: Sosnovyi Borin ydinvoimalan turvallisuustilanne

189

2004/C 084E/1

E-0269/04 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Kulutusluotot

190

2004/C 084E/2

E-0278/04 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien sopimusneuvottelujen ongelmat

191

2004/C 084E/3

P-0281/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Wärtsilä ja valtiontuki Italiassa

192

2004/C 084E/4

E-0287/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Hyljeöljyn harhaanjohtava merkitseminen EU:ssa

193

2004/C 084E/5

P-0294/04 esittäjä: Herman Vermeer komissiolleAihe: Keski-Euroopan putkistojärjestelmälle avoin tariffirakenne

194

2004/C 084E/6

E-0295/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Ikäsyrjintä tavaroiden ja palvelujen tarjonnan yhteydessä

194

2004/C 084E/7

E-0299/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: CD-levyjen hinnoittelu EU:ssa

195

2004/C 084E/8

P-0303/04 esittäjä: Michael Cashman komissiolleAihe: Matkalippujen varaaminen toisesta valtiosta

196

2004/C 084E/9

P-0304/04 esittäjä: Pietro-Paolo Mennea komissiolleAihe: Vanginvartijat

196

2004/C 084E/0

E-0315/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Vähemmistökielten kieliohjelma

197

2004/C 084E/1

E-0316/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Eurooppalainen vapaaehtois- ja solidaarisuuspalvelu

198

2004/C 084E/2

E-0317/04 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Sian sivutuotteet

199

2004/C 084E/3

P-0338/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Ruokaturvallisuus

199

2004/C 084E/4

P-0340/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Lain nro 69 (annettu 3. helmikuuta 1963) yhteensopivuus työntekijöiden vapaan liikkuvuuden kanssa Euroopan yhteisön sisällä

200

2004/C 084E/5

P-0342/04 esittäjä: Dirk Sterckx komissiolleAihe: Belgian rautatiemarkkinoiden avaamista koskevat rajoitukset

201

2004/C 084E/6

P-0359/04 esittäjä: Eija-Riitta Korhola komissiolleAihe: Terveydenhoidon normien puute vaikuttaa työvoiman ja kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen

202

2004/C 084E/7

E-0366/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Kuluttajien oikeudet Irlannissa

203

2004/C 084E/8

E-0370/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Työaikadirektiivin soveltamisalan laajentaminen

204

2004/C 084E/9

P-0376/04 esittäjä: Luciana Sbarbati komissiolleAihe: Terästeollisuuden kriisi Ternissä

204

2004/C 084E/0

P-0388/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin terästehtaat - Thyssen-Kruppin tehtaan sulkeminen

205

2004/C 084E/1

P-0445/04 esittäjä: Mario Mastella komissiolleAihe: Astin tuotantolaitoksen kriisi Ternissä

206

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04, P-0388/04 ja P-0445/04

2004/C 084E/2

E-0381/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Vastaanottoluokkien toiminta — koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toinen toimintaohjelma

208

2004/C 084E/3

E-0383/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Postimaksut

209

2004/C 084E/4

E-0393/04 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Eläimistä saatavia sivutuotteita koskeva asetus

210

2004/C 084E/5

P-0514/04 esittäjä: Bartho Pronk komissiolleAihe: Jatkokysymys (kirjalliselle kysymykselle E-2133/02) kansainvälisten jalkapalloerotuomareiden ikäsyrjinnästä.

211

2004/C 084E/6

E-0580/04 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä annettu asetus (EY) N:o 1774/2002

212

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 2)

2004/C 084E/7

E-0225/03 esittäjä: Guido Podestà komissiolleAihe: Aids Itä-Euroopassa

213

2004/C 084E/8

P-2374/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät (Täydentävä vastaus)

214

2004/C 084E/9

E-2454/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Eurostat ja komission petoksien tunnistamista ja torjuntaa koskevan kannan muutos sekä Euroopan petostentorjuntaviraston riippumattoman tutkimuksen aiheuttamat seuraukset

214

2004/C 084E/0

E-2573/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Etyjissä tehtyjen ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapautta koskevien sitoumusten rikkominen Armeniassa, Azerbaidžanissa, Georgiassa, Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä

215

2004/C 084E/1

E-2688/03 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Työvoimavaltaisten alojen alv-prosentin alentaminen

217

2004/C 084E/2

E-2837/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Olympic Airwaysistä muodostettava uusi lentoyhtiö (Täydentävä vastaus)

218

2004/C 084E/3

E-3075/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Vapaus ja moniarvoisuus tiedottamisessa

219

2004/C 084E/4

E-3114/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuulliset edustajat levittävät vääriä tieteellisiä tietoja kondomien tehokkuudesta aidsin torjunnassa

220

2004/C 084E/5

E-3122/03 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Äänitallenteiden arvonlisäveron alentaminen

221

2004/C 084E/6

E-3123/03 esittäjä: Olivier Dupuis neuvostolleAihe: Tšetšeenien karkottaminen

222

2004/C 084E/7

E-3139/03 esittäjä: Peter Liese neuvostolleAihe: EU:n valmistautuminen reagoimaan biologiseen iskuun

223

2004/C 084E/8

E-3148/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Prostituution uhreiksi joutuneiden naisten ja nuorten auttamiseksi työskentelevien organisaatioiden tukeminen

223

2004/C 084E/9

E-3206/03 esittäjä: Antonio Tajani neuvostolleAihe: Il Giornale -sanomalehden Rooman toimistossa suoritettu etsintä: loukkaus lehdistönvapautta vastaan Italiassa

224

2004/C 084E/0

E-3242/03 esittäjä: Jan Wiersma neuvostolleAihe: Buy American Act (osta amerikkalaista -säädös) Yhdysvaltojen puolustusbudjetissa

225

2004/C 084E/1

P-3246/03 esittäjä: Cristiana Muscardini neuvostolleAihe: Somalia: sisäinen tilanne, pakolaiset ja terrorismi

226

2004/C 084E/2

E-3248/03 esittäjä: Anna Karamanou neuvostolleAihe: Mahdollisuus seurata matkapuhelinten käyttäjiä

227

2004/C 084E/3

E-3251/03 esittäjä: Baroness Sarah Ludford neuvostolleAihe: Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin

228

2004/C 084E/4

E-3267/03 esittäjä: Christopher Huhne neuvostolleAihe: Määräenemmistöäänestykset

228

2004/C 084E/5

P-3282/03 esittäjä: Anne André-Léonard neuvostolleAihe: Huviveneitä koskevien eurooppalaisten lakien lähentäminen kuljettajankirjan osalta

233

2004/C 084E/6

P-3313/03 esittäjä: Hans-Peter Martin neuvostolleAihe: EU:n perustuslakia koskevasta sopimuksesta käytävät neuvottelut

233

2004/C 084E/7

E-3349/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: Eurobarometrin mielipidemittaus

234

2004/C 084E/8

E-3354/03 esittäjä: Stavros Xarchakos neuvostolleAihe: Kielivähemmistöt Kreikassa ja viralliset tilastot

235

2004/C 084E/9

E-3358/03 esittäjä: Chris Davies neuvostolleAihe: Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä

236

2004/C 084E/0

P-3414/03 esittäjä: Marianne Eriksson neuvostolleAihe: Viro ja tasa-arvodirektiivi

237

2004/C 084E/1

P-3415/03 esittäjä: Francesco Rutelli neuvostolleAihe: Puheenjohtajavaltion antamat julkilausumat 7. marraskuuta 2003 pidettävän EU:n ja Venäjän huippukokouksen johdosta

238

2004/C 084E/2

P-3473/03 esittäjä: Daniel Cohn-Bendit neuvostolleAihe: Puheenjohtajavaltion antamat julkilausumat 7. marraskuuta 2003 pidettävän EU:n ja Venäjän huippukokouksen johdosta

238

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3415/03 ja P-3473/03

2004/C 084E/3

E-3440/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: Ihmisoikeudet Kiinassa

239

2004/C 084E/4

E-3441/03 esittäjä: Koenraad Dillen neuvostolleAihe: EU:n toiminta Guantánamon vankilan suhteen

240

2004/C 084E/5

E-3451/03 esittäjä: Ioannis Marínos neuvostolleAihe: Eurobarometrin euroa ja inflaatiota koskevat tiedot

241

2004/C 084E/6

E-3468/03 esittäjä: Bart Staes, Phillip Whitehead, Catherine Stihler ja Margrietus van den Berg neuvostolleAihe: Postpoliosyndrooma

242

2004/C 084E/7

E-3495/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro neuvostolleAihe: Kolumbia - Kansallisen vapautusarmeijan (ELN) panttivangit

242

2004/C 084E/8

E-3499/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro neuvostolleAihe: Romano Prodin manifesti

243

2004/C 084E/9

E-3525/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Omenien koko

244

2004/C 084E/0

P-3526/03 esittäjä: Jens-Peter Bonde neuvostolleAihe: Yksimielisen päätöksen ja konsensus-periaatteen mukaisen päätöksen ero

245

2004/C 084E/1

E-3531/03 esittäjä: Rijk van Dam neuvostolleAihe: Liikenneministerineuvoston puheenjohtajan lausunto Veronassa pidetyn epävirallisen liikenneministeri-kokouksen päätteeksi

246

2004/C 084E/2

E-3533/03 esittäjä: Christine De Veyrac neuvostolleAihe: Euroopan avaruuspolitiikka - budjetti

246

2004/C 084E/3

E-3572/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Lontoon Lloyds

247

2004/C 084E/4

E-3575/03 esittäjä: Michl Ebner neuvostolleAihe: Eurooppalainen vammaiskortti

248

2004/C 084E/5

E-3621/03 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Clophen Kreikan eri alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa (Täydentävä vastaus)

249

2004/C 084E/6

E-3661/03 esittäjä: Konrad Schwaiger ja Karl von Wogau komissiolleAihe: Herkkusienisäilykkeiden tuonti Kiinasta

250

2004/C 084E/7

E-3812/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Tempus-ohjelma Romaniassa

250

2004/C 084E/8

E-3829/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Maitokiintiöt laajentumisen jälkeen - Galicialle sallittu tuotanto

251

2004/C 084E/9

E-3854/03 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Komissiossa valmisteilla oleva valtiontukiuudistus

252

2004/C 084E/0

E-3855/03 esittäjä: Michl Ebner ja Paolo Pastorelli komissiolleAihe: Turvallisuus lentokentillä

253

2004/C 084E/1

E-3856/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: VIII Euroopan kehitysrahaston puitteissa tehdyt sopimukset

254

2004/C 084E/2

E-3858/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Työkyvyttömyyseläkkeet Euroopan unionissa

255

2004/C 084E/3

E-3866/03 esittäjä: Robert Sturdy komissiolleAihe: Lintujen pyydystäminen ansoin Kyproksessa

256

2004/C 084E/4

E-3876/03 esittäjä: Francesco Fiori komissiolleAihe: Maissin viljelyalan ylittäminen vuonna 2003 ja seuraamusten soveltaminen

256

2004/C 084E/5

E-3883/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Alcatel Italia ja teletoiminta-alan edistämiseen käytettävät yhteisön rahastot (Täydentävä vastaus)

257

2004/C 084E/6

E-3885/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Alcatel Italia ja Euroopan unionin myöntämän rahoituksen mahdollinen valvonta (Täydentävä vastaus)

258

2004/C 084E/7

E-3897/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Kalastuksen liialliset sivusaaliit

260

2004/C 084E/8

E-3900/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Triesten ja Divacan välinen rautatieyhteys

261

2004/C 084E/9

E-3968/03 esittäjä: Amalia Sartori komissiolleAihe: Euroopan laajuinen liikenneverkko

261

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3900/03 ja E-3968/03

2004/C 084E/0

E-3905/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Eurostatia koskevat tutkimukset ja OLAF:in työryhmän hajottaminen

262

2004/C 084E/1

E-3907/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Komission ehdotus kalasaaliiden vähentämisestä vuonna 2004 erityisesti Galician ja yleisesti Iberian niemimaan vesillä

263

2004/C 084E/2

E-3914/03 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Palma de Mallorcan lentokentän laajennustyöt

265

2004/C 084E/3

E-3921/03 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Segura-joen (Murcia, Espanja) valuma-alueen vedenkäyttöä koskevat laittomuudet

266

2004/C 084E/4

E-3923/03 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Laiton kopiointi

266

2004/C 084E/5

E-3938/03 esittäjä: Elisabeth Jeggle komissiolleAihe: Euroopan unionin kesannointiohjelma, pinta-alan määritys ja mittaustoimistot

268

2004/C 084E/6

E-3940/03 esittäjä: Daniel Hannan komissiolleAihe: Sokerikaupan vinoutuminen

269

2004/C 084E/7

E-3941/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Syrjintä Rotterdamissa oleskeluluvan myöntämisessä

270

2004/C 084E/8

E-3944/03 esittäjä: Dominique Souchet komissiolleAihe: Kalakantojen elvytyssuunnitelmat

271

2004/C 084E/9

E-3945/03 esittäjät: Marco Pannella, Maurizio Turco, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Euroopan unionin varojen käyttö terroristijärjestöjen hyväksi ja palestiinalaishallinnolle suunnattujen varojen valvonta

271

2004/C 084E/0

E-3947/03 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Tukien myöntäminen innovatiivisille aurinkovoimaloille

273

2004/C 084E/1

E-3961/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Jules Muis ja komission toiminta

274

2004/C 084E/2

E-3962/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Portugali - tiemaksut ja tila-autot

277

2004/C 084E/3

E-3979/03 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Rakentamissääntöjen noudattamatta jättäminen Ibizalla

278

2004/C 084E/4

E-3988/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Komission jäsen Solbes Miran ja Eurostatin välisen tietojenvaihdon manipulointi

279

2004/C 084E/5

E-3994/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Kulttuuri- ja kieliohjelma

280

2004/C 084E/6

E-3995/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Tietoyhteiskuntaa koskevat hankkeet

280

2004/C 084E/7

E-3996/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Uudet työskentelytavat ja sähköisen kaupan kehitys

281

2004/C 084E/8

E-4003/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Laivojen kulkusyvyys Straubingin ja Vilshofenin välisellä väylällä (Tonava)

281

2004/C 084E/9

E-4007/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Varautuminen maanjäristysten seurausten lieventämiseen

282

2004/C 084E/0

E-4017/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Näkövammaisille yhteisön kansalaisille tarkoitettu EU:n tiedotustoiminta

284

2004/C 084E/1

E-4018/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Eurooppa-lipun yhdenmukainen käyttö EU:n lentoyhtiöiden lentokoneissa

285

2004/C 084E/2

E-4020/03 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Kongo-joen suistoalue

286

2004/C 084E/3

P-4035/03 esittäjä: Helena Torres Marques komissiolleAihe: Moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan asetuksen soveltaminen Portugalissa

287

2004/C 084E/4

E-4045/03 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Pohjavesien pilaantuminen Kataloniassa

288

2004/C 084E/5

E-4046/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Ohjelmistopohjaiset suodatusjärjestelmät

289

2004/C 084E/6

E-4047/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Internetin käyttöturvallisuus

290

2004/C 084E/7

P-4048/03 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Euroopan kehitysrahaston budjetoiminen

291

2004/C 084E/8

E-4054/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: EU:n yksinomaisten talousvyöhykkeiden sisäiset kansalliset vesialueet

292

2004/C 084E/9

E-4065/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus

292

2004/C 084E/0

E-4078/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Galileo

293

2004/C 084E/1

E-0006/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Verohelpotusten myöntäminen Sisilialle

294

2004/C 084E/2

E-0016/04 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Grefacsa-yritys ja eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittely

295

2004/C 084E/3

E-0031/04 esittäjä: Astrid Lulling komissiolleAihe: Eräiden luxemburgilaisten vakuutusyhtiöiden soveltamat käytännöt

296

2004/C 084E/4

E-0035/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Lentoyhtiöiden turvallisuusongelmista vaikea saada tietoja — taloudelliset intressit taustalla

297

2004/C 084E/5

E-0039/04 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: EU:n lainsäädännöllisten asiakirjojen määrät

298

2004/C 084E/6

E-0043/04 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Euron vaikutus kaupankäyntiin

298

2004/C 084E/7

E-0045/04 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Alustavan ennakkoarvioinnin ja ympäristövaikutusten arvioinnin tekemättä jättäminen koko Impregilo SpA -yhtiön Sa Sean rannikolle Tentizzosiin Bosan kuntaan (Nuoron maakunta, Sardinia, Italia) suunnitteleman rakennushankkeen yhteydessä

299

2004/C 084E/8

E-0046/04 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Yhteisön henkilöstöilmoitukset, joissa vaatimuksena on englannin puhuminen äidinkielenä

301

2004/C 084E/9

E-0086/04 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Kielivaatimukset EU:n virkoja täytettäessä

301

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0046/04 ja E-0086/04

2004/C 084E/0

E-0051/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Kuuden jäsenvaltion komissiolle lähettämä kirje Brysselissä kokoontuneen hallitusten välisen kokouksen epäonnistuttua

302

2004/C 084E/1

E-0063/04 esittäjä: Alexander de Roo ja Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Ratapölkkyjen polttaminen

303

2004/C 084E/2

P-0066/04 esittäjä: Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Parmalatin konkurssi

304

2004/C 084E/3

P-0093/04 esittäjä: Martin Kastler komissiolleAihe: Ihmiskauppa ja prostituutio Saksan ja Tšekin raja-alueella

305

2004/C 084E/4

E-0112/04 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Delfiinit

306

2004/C 084E/5

E-0121/04 esittäjä: Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Keskitetty jätehuolto Casale sul Silessä (Treviso)

307

2004/C 084E/6

E-0123/04 esittäjä: Dorette Corbey ja Jan Wiersma komissiolleAihe: Arseenipentoksidia sisältävät säiliöt merialueilla

308

2004/C 084E/7

E-0131/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Albanialaisten maastamuuttajien tragedia

309

2004/C 084E/8

E-0132/04 esittäjä: Marjo Matikainen-Kallström komissiolleAihe: Lentoturvallisuuden parantaminen tiedonvälitystä lisäämällä

311

2004/C 084E/9

P-0133/04 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Vigoon sijoitettava kalastuksenvalvontavirasto

312

2004/C 084E/0

P-0134/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Parmalatin romahdus ja Bankitalian riittämätön valvonta

312

2004/C 084E/1

P-0135/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Rooman keskusmeijeri (Centrale del latte di Roma): työpaikkojen turvaaminen ja tuottajien suojeleminen

313

2004/C 084E/2

E-0136/04 esittäjä: Jillian Evans komissiolleAihe: Muuntogeenisten elintarvikkeiden ja viljelykasvien tuonti

314

2004/C 084E/3

E-0140/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Mahdollisuus joukkotiedotusvälineiden käyttöön EU:n syrjäisimmillä alueilla Azoreilla ja Madeiralla

315

2004/C 084E/4

E-0141/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Lapsityövoima

316

2004/C 084E/5

E-0145/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Kansainvälinen riisin vuosi

317

2004/C 084E/6

P-0149/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Yksityistämisestä saadut tulot käytetään juokseviin menoihin

319

2004/C 084E/7

E-0153/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tšetšeeniverkko-käsitteen käyttäminen ilman näyttöä tšetšeenien osallisuudesta

319

2004/C 084E/8

E-0155/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Tietyt junamatkailijoiden ryhmät joutuvat kärsimään siitä, että Alankomaissa rajoitetaan edelleen junalippujen myyntiä muualla Euroopassa sijaitseviin matkakohteisiin

320

2004/C 084E/9

P-0156/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

321

2004/C 084E/0

E-0161/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

322

2004/C 084E/1

E-0162/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

322

2004/C 084E/2

E-0163/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

322

2004/C 084E/3

E-0164/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

323

2004/C 084E/4

E-0165/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

323

2004/C 084E/5

E-0166/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

323

2004/C 084E/6

E-0167/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

324

2004/C 084E/7

E-0168/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

324

2004/C 084E/8

E-0169/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

324

2004/C 084E/9

E-0170/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

325

2004/C 084E/0

E-0171/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

325

2004/C 084E/1

E-0172/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

325

2004/C 084E/2

E-0173/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

325

2004/C 084E/3

E-0174/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

326

2004/C 084E/4

E-0175/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

326

2004/C 084E/5

E-0176/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

326

2004/C 084E/6

E-0177/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission kirjanpitojärjestelmät

326

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0156/04, E-0161/04, E-0162/04, E-0163/04, E-0164/04, E-0165/04, E-0166/04, E-0167/04, E-0168/04, E-0169/04, E-0170/04, E-0171/04, E-0172/04, E-0173/04, E-0174/04, E-0175/04, E-0176/04 ja E-0177/04

2004/C 084E/7

E-0184/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Eircomin puhelimien vuokraliittymien maksut Irlannissa

329

2004/C 084E/8

E-0191/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Parmalatin konkurssi: säästäjien suojelu ja valvontalaitoksen perustaminen

330

2004/C 084E/9

E-0201/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

332

2004/C 084E/0

E-0210/04 esittäjä: Markus Ferber komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

332

2004/C 084E/1

E-0236/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Avoimia virkoja kieltä äidinkielenään puhuville

332

2004/C 084E/2

E-0241/04 esittäjä: Johanna Boogerd-Quaak komissiolleAihe: Kielisyrjintä - kieltä äidinkielenään puhuvat

333

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0201/04, E-0210/04, E-0236/04 ja E-0241/04

2004/C 084E/3

E-0203/04 esittäjä: Alexander de Roo ja Bernd Lange komissiolleAihe: Espanjan laki polttoaineen laadusta — kuninkaan asetus 1700/2003

334

2004/C 084E/4

E-0211/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan asunto-osuuskuntien omaisuuden takavarikointia koskevat syytökset

335

2004/C 084E/5

E-0227/04 esittäjä: Ewa Hedkvist Petersen komissiolleAihe: Alkolukko

335

2004/C 084E/6

E-0228/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Lintuinfluenssaviruksen H5N1 ja ihmisillä esiintyvän A-influenssaviruksen yhdistymisen torjumiseksi tarvittavien voimavarojen oikea-aikainen kehittäminen ja tuotanto

336

2004/C 084E/7

E-0235/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Cacarica-yhteisöihin kohdistuvat ihmisoikeuksien loukkaukset Kolumbiassa

338

2004/C 084E/8

E-0237/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Eurooppa-koulujen lukukausimaksut

339

2004/C 084E/9

E-0239/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kristittyjen ja buddhalaisten vaino Laosin demokraattisessa kansantasavallassa

340

2004/C 084E/0

E-0240/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Pankkien DS:lle antama jättialennus rikkoo vapaan kilpailun periaatetta

341

2004/C 084E/1

E-0243/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yritysten siirtyminen muualle ja työttömyys (Täydentävä vastaus)

342

2004/C 084E/2

E-0264/04 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön rahoitus kansalliselle maarekisterille Kreikassa

344

2004/C 084E/3

E-0265/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Yhteisön varoilla kustannetut propagandistiset mainokset keskellä vaalikampanjakautta

345

2004/C 084E/4

E-0274/04 esittäjä: Johanna Boogerd-Quaak komissiolleAihe: Arseenihappo

346

2004/C 084E/5

E-0277/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: EU:n osallistuminen monitoimihallin rakentamiseen Brysselissä

348

2004/C 084E/6

E-0279/04 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Alkio- ja kantasolututkimus

349

2004/C 084E/7

P-0280/04 esittäjä: Rijk van Dam komissiolleAihe: Euroopan komission Delhin-edustusto

350

2004/C 084E/8

P-0282/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Syrjäisimpien alueiden merkitseminen EU:n virallisiin karttoihin

351

2004/C 084E/9

P-0283/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Julkinen puutavaraa koskeva hankintapolitiikka

352

2004/C 084E/0

E-0285/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Kaatopaikka Maltalla

353

2004/C 084E/1

E-0290/04 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Direktiivin 97/11/EY soveltamisala

354

2004/C 084E/2

E-0291/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Tieliikenneonnettomuudet Euroopan unionin jäsenvaltioissa

354

2004/C 084E/3

P-0293/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Valtatien AS17 rakennushanke (Asturia, Espanja): Puente del Arcosta El Condadoon johtavan tieosuuden rakentamisesta Güen lähteille aiheutuva vaara

355

2004/C 084E/4

E-0298/04 esittäjä: Bob van den Bos komissiolleAihe: EU:n ja Libyan väliset suhteet ja ihmisoikeudet Libyassa

356

2004/C 084E/5

E-0307/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Geneettisesti muunnetut viljelykasvit

357

2004/C 084E/6

E-0308/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Ranskan kieli komissiossa

358

2004/C 084E/7

E-0311/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Rahtiyritys Ikea Railin toiminnan loppuminen kahden vuoden kuluessa sen alkamisesta ja yrityksen kyseistä hanketta varten EU:lta saaman 500000 euron tuen tilanne

359

2004/C 084E/8

P-0324/04 esittäjä: W.G. van Velzen komissiolleAihe: Alankomaalaisilta ja saksalaisilta sähkön toimittajilta Belgiassa perittävät uudet maksut Belgian sähköverkon käyttämisestä sähkön siirrossa Ranskasta

360

2004/C 084E/9

E-0325/04 esittäjä: Willi Piecyk komissiolleAihe: Direktiivin 2002/25/EY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

361

2004/C 084E/0

E-0329/04 esittäjä: Jillian Evans ja Ian Hudghton komissiolleAihe: Endometrioosi

362

2004/C 084E/1

E-0332/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Vaarallisten kemiallisten aineiden uusissa merkinnöissä virheitä: Alankomaissa arseenihappo merkitty virheellisesti pentoksidiksi

363

2004/C 084E/2

P-0336/04 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: EU:n talousarviosta rahoitettava sikiötutkimus

364

2004/C 084E/3

P-0339/04 esittäjä: Jean-Louis Bernié komissiolleAihe: Tuulivoimalat

365

2004/C 084E/4

E-0344/04 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Erityisneuvonantajat (conseillers hors classe)

366

2004/C 084E/5

E-0345/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Euroopan laajuiset liikenneverkot

367

2004/C 084E/6

E-0346/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Erilainen hinnoittelu

368

2004/C 084E/7

E-0349/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Formellon yksityisen yliopiston (Rooma) perustamisessa ilmenneet vakavat väärinkäytökset, jotka koskevat myös EU:ta

369

2004/C 084E/8

E-0353/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Mahdollisuudet rahoittaa virtuaalista terveystietohanketta

370

2004/C 084E/9

E-0354/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Varat monitoimitalon rakentamiseen

371

2004/C 084E/0

E-0355/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Nuorten taiteilijoiden tukemiseen tarkoitetut varat

372

2004/C 084E/1

E-0356/04 esittäjä: Pasqualina Napoletano, Giorgio Ruffolo, Guido Sacconi ja Walter Veltroni komissiolleAihe: Ternin terästeollisuuden kriisi

372

2004/C 084E/2

E-0390/04 esittäjä: Francesco Rutelli komissiolleAihe: Magneettista terästä valmistavan AST di Ternin laitoksen sulkeminen

373

2004/C 084E/3

E-0395/04 esittäjä: Antonio Tajani komissiolleAihe: Toimet Ternin terästehtaan lakkauttamisen välttämiseksi

373

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0356/04, E-0390/04 ja E-0395/04

2004/C 084E/4

P-0360/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Luettelopalveluiden jättäminen yleispalveluvelvollisuuksien ulkopuolelle

374

2004/C 084E/5

E-0361/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Irlannin juomaveden fluoraus

375

2004/C 084E/6

E-0363/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Valitus P2000/4974

376

2004/C 084E/7

E-0364/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Pakkausjätedirektiivi ja Irlanti

377

2004/C 084E/8

E-0365/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Direktiivi jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta

377

2004/C 084E/9

E-0367/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin eläinkokeet

378

2004/C 084E/0

E-0368/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin hallituksen antamat sakot ja Seveso II -direktiivi

379

2004/C 084E/1

E-0369/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Väestön kuuleminen Seveso II -direktiivin mukaisten pelastussuunnitelmien valmistelussa

379

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0368/04 ja E-0369/04

2004/C 084E/2

E-0372/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Toimittaja Alexander Podrabinekin kuulustelu

380

2004/C 084E/3

P-0375/04 esittäjä: Martin Kastler komissiolleAihe: Toimet nuorille suunnattujen limuviinojen kulutuksen vähentämiseksi

381

2004/C 084E/4

E-0379/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Raskaana olevan naisen irtisanominen

382

2004/C 084E/5

E-0380/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Palotoimen sopimussuhteiset työntekijät

383

2004/C 084E/6

P-0385/04 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Ordnance Surveyn liiketoiminta

383

2004/C 084E/7

P-0386/04 esittäjä: Jean Saint-Josse komissiolleAihe: Tuulivoimalat

385

2004/C 084E/8

P-0387/04 esittäjä: Yves Butel komissiolleAihe: Tuulivoimalat

386

2004/C 084E/9

E-0391/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Hiusvärit ja syöpäriski

386

2004/C 084E/0

P-0392/04 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: EU:n kyky ottaa jatkuvasti vastaan suuria määriä maahanmuuttajia kehitysmaista

388

2004/C 084E/1

E-0405/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Lintuinfluenssaepidemia

389

2004/C 084E/2

E-0415/04 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Norrmejerier-yritystä koskevan päätöksen uudelleen harkitseminen

390

2004/C 084E/3

P-0417/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Irtisanomiset Finex-yhtiön tehtaalla (Täydentävä vastaus)

390

2004/C 084E/4

E-0421/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen poistaminen

391

2004/C 084E/5

E-0422/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Keskitetysti Galiciaan johtava suurten nopeuksien rautatie Lubianin ja Orensen välillä

393

2004/C 084E/6

E-0428/04 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: Valtioiden omistamien alueellisten lentoasemien tulevaisuus Belgian Charleroi-lentoasemasta ja Ryanair-yhtiöstä äskettäin tehdyn päätöksen perusteella

393

2004/C 084E/7

E-0431/04 esittäjä: Luigi Vinci komissiolleAihe: Pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskeva komission hanke

394

2004/C 084E/8

E-0432/04 esittäjä: Helle Thorning-Schmidt komissiolleAihe: Passiivinen tupakointi

395

2004/C 084E/9

P-0433/04 esittäjä: Seán Ó Neachtain komissiolleAihe: Iirin kielen asema EU:n toimielinten palvelukseen ottamisessa

397

2004/C 084E/0

E-0434/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 0

398

2004/C 084E/1

E-0435/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 1

398

2004/C 084E/2

E-0436/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 2

398

2004/C 084E/3

E-0437/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 5

399

2004/C 084E/4

E-0438/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Euro 6

399

2004/C 084E/5

E-0439/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Typpioksidien päästöjen raja-arvot

400

2004/C 084E/6

E-0440/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Hiukkaspäästöjen raja-arvot

400

2004/C 084E/7

E-0441/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Hiukkasloukut

400

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0434/04, E-0435/04, E-0436/04, E-0437/04, E-0438/04, E-0439/04, E-0440/04 ja E-0441/04

2004/C 084E/8

E-0453/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Portugalilaisten työntekijöiden hyväksikäyttö Ranskassa

402

2004/C 084E/9

P-0455/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Laiton kalastus Azoreilla ja Madeiralla

403

2004/C 084E/0

E-0456/04 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Kuluttajien valitusten ja ilmoitusten lisääntyminen Kreikassa

404

2004/C 084E/1

E-0458/04 esittäjä: Brian Simpson ja Catherine Stihler komissiolleAihe: Lintuinfluenssa ja thaimaalaista linnunlihaa koskeva kielto

405

2004/C 084E/2

E-0459/04 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Ternissä sijaitsevan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen

406

2004/C 084E/3

E-0460/04 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Belgia Euroopan johtaja salmonellatartunnoissa — munien pastörointi

407

2004/C 084E/4

E-0464/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Brax - Irtisanomiset ja yrityssiirtymät

408

2004/C 084E/5

E-0467/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Työmatkakulut

409

2004/C 084E/6

E-0471/04 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Yhteisön mallin mukaisen vammaisten pysäköintiluvan väärinkäyttö

409

2004/C 084E/7

E-0475/04 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

410

2004/C 084E/8

E-0538/04 esittäjä: Kathalijne Buitenweg komissiolleAihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa — English mother tongue tai native speaker

411

2004/C 084E/9

E-0710/04 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Englantia äidinkielenään puhuville tarkoitetut EU:n työpaikkailmoitukset

411

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0475/04, E-0538/04 ja E-0710/04

2004/C 084E/0

P-0476/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission autot

412

2004/C 084E/1

E-0478/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission autot

412

2004/C 084E/2

E-0480/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission avoimet kilpailut

413

2004/C 084E/3

P-0490/04 esittäjä: Harlem Désir komissiolleAihe: L’Express-lehden ranskalaisten toimittajien Marc Epsteinin ja Jean-Paul Guilloteaun seurassa Karachissa 14. joulukuuta 2003 pidätetyn pakistanilaisen toimittajan Khawar Mehdi Rizvin vankeus

414

2004/C 084E/4

P-0494/04 esittäjä: Carlos Carnero González komissiolleAihe: M30-moottoritiehankkeiden vapauttaminen ympäristövaikutusten arvioinnista Madridin autonomisen alueen hallituksen toimesta

415

2004/C 084E/5

E-0496/04 esittäjä: María Sornosa Martínez ja María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Tutkimus Espanjan työministeriön apurahoista

416

2004/C 084E/6

E-0497/04 esittäjä: María Valenciano Martínez-Orozco komissiolleAihe: Espanjan urheiluliittoihin liittymistä koskevasta alaikäisten unionin kansalaisten syrjinnästä

416

2004/C 084E/7

E-0503/04 esittäjä: Jorge Hernández Mollar komissiolleAihe: Direktiivin 98/5/EY soveltamista koskevat kansalliset esteet

417

2004/C 084E/8

E-0504/04 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Eläinjauhon polttaminen

418

2004/C 084E/9

E-0505/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Eläinjauhon käyttö rehuissa

419

2004/C 084E/0

E-0507/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Syrjäisimmät alueet

420

2004/C 084E/1

P-0515/04 esittäjä: Luís Queiró komissiolleAihe: Yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot

421

2004/C 084E/2

P-0524/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Perustuslaki

421

2004/C 084E/3

E-0530/04 esittäjä: Bernd Lange, Karin Scheele ja Johannes Swoboda komissiolleAihe: Dieselajoneuvojen hiukkaspäästöjä koskevat Euroopan unionin vaatimukset

422

2004/C 084E/4

P-0531/04 esittäjä: Elisabeth Schroedter komissiolleAihe: Kylpylän rakentaminen ja käytetyn suolakylpyveden ohjaaminen Spree-jokeen ilman ympäristövaikutusten arviointia

424

2004/C 084E/5

P-0532/04 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Santo Stefanon saaressa (Sardinia) olevat ydinsukellusveneet

425

2004/C 084E/6

E-0535/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Vammaisuuden tunnustaminen Euroopan unionin eri puolilla

426

2004/C 084E/7

E-0537/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Esperanton asema kielten tasavertaisuuden turvaamisessa

427

2004/C 084E/8

E-0561/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlanti ja nitraattidirektiivi

428

2004/C 084E/9

E-0563/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Nitraattidirektiivin täytäntöönpano Irlannissa

428

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0561/04 ja E-0563/04

2004/C 084E/0

E-0565/04 esittäjä: Martin Callanan komissiolleAihe: Huvivenedirektiivin soveltamisalan selventäminen

429

2004/C 084E/1

P-0567/04 esittäjä: Marie-Arlette Carlotti komissiolleAihe: Väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittaminen

430

2004/C 084E/2

E-0569/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Leonardo da Vinci -ohjelma

431

2004/C 084E/3

E-0586/04 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Hevoseläinten tunnistusasiakirjat (passit)

432

2004/C 084E/4

E-0597/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Vapaa liikkuvuus

433

2004/C 084E/5

E-0601/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Aseenkantoluvat

434

2004/C 084E/6

E-0603/04 esittäjä: Saïd El Khadraoui komissiolleAihe: Elintarvikkeiden nopea myynti

435

2004/C 084E/7

E-0604/04 esittäjä: Saïd El Khadraoui komissiolleAihe: Pilaantuneiden elintarvikkeiden myynti

435

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0603/04 ja E-0604/04

2004/C 084E/8

E-0605/04 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Jatkokysymys Euroopan laivanrakennusalaa koskevasta kysymyksestä E-3005/02

436

2004/C 084E/9

E-0625/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Jean-Marie Le Penin ehdokkuuden epääminen Ranskassa — Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan vakava rikkominen

437

2004/C 084E/0

P-0633/04 esittäjä: Saïd El Khadraoui komissiolleAihe: Komission integroiminen Brysselin kaupunkiin

438

2004/C 084E/1

P-0635/04 esittäjä: W.G. van Velzen komissiolleAihe: Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustaminen

439

2004/C 084E/2

P-0641/04 esittäjä: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf komissiolleAihe: Siemenviljassa esiintyviä muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat testitulokset vuodesta 2000 lähtien.

440

2004/C 084E/3

P-0644/04 esittäjä: Harald Ettl komissiolleAihe: Lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyteen liittyvän kysymyksen täsmennys

441

2004/C 084E/4

P-0645/04 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Asiantuntija-apu oikeus- ja sisäasioiden alalla

441

2004/C 084E/5

P-0653/04 esittäjä: Elisabeth Jeggle komissiolleAihe: Kysymys E-0760/03 — asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaiset polttolaitosten toimintaa koskevat vaatimukset

442

2004/C 084E/6

E-0656/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Liikkuvat kuohitsemisyksiköt

443

2004/C 084E/7

P-0704/04 esittäjä: Guido Sacconi komissiolleAihe: Siipikarjan kuljettaminen

443

2004/C 084E/8

P-0709/04 esittäjä: Pasqualina Napoletano komissiolleAihe: Alcatelin kriisi (Rieti)

444

2004/C 084E/9

E-0717/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Johnen tauti

445

2004/C 084E/0

E-0728/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ansaldo-Breda-yhtiö: EU:n myöntämän rahoituksen mahdolliset valvontatoimet

446

2004/C 084E/1

P-0734/04 esittäjä: Philip Bushill-Matthews komissiolleAihe: Laskettelijoiden turvallisuus ja rinneluokituksen standardisointi

446

2004/C 084E/2

P-0769/04 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Julkisten rakennusten turvallisuus maanjäristysalueilla

447

2004/C 084E/3

E-0787/04 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Ongelmia rehuseosten liikkuvuudesta annetun direktiivin 2002/2/EY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä

448

2004/C 084E/4

P-0799/04 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa

449

2004/C 084E/5

P-0823/04 esittäjä: Emmanouil Bakopoulos komissiolleAihe: Tutkintotodistusten tunnustaminen ja työn epääminen

450

2004/C 084E/6

P-0824/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Siipikarjan rokotukset

451

2004/C 084E/7

P-0849/04 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Kaupallisissa toimissa tapahtuvat maksuviivästykset

452

2004/C 084E/8

E-0865/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Euroopan unionin flaamilaiselle yhteisölle myöntämät tuet

453

2004/C 084E/9

E-1064/04 esittäjä: André Brie komissiolleAihe: Valtiontien S 282 A rakentamiseen Saksin vapaavaltioon liittyvät ristiriitaisuudet

454

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 3)

2004/C 084E/0

E-3897/02 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Laajentumisen kustannukset ja nykyisten jäsenvaltioiden kansallinen maksuosuus

455

2004/C 084E/1

E-0160/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Tutkintojen tunnustamisen lykkääminen

456

2004/C 084E/2

E-0162/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Aasialaisista tonnikalasäilykkeistä perittävät tullit

457

2004/C 084E/3

E-0496/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Palestiina: vihan ilmeneminen jalkapalloilussa

458

2004/C 084E/4

E-0501/03 esittäjä: Evelyne Gebhardt komissiolleAihe: Euroopan parlamentin päätöslauselma komission neuvostolle lähettämästä muistiosta, joka koskee tuloverotusta ja miesten ja naisten yhdenvertaista kohtelua (A2-0055/85)

459

2004/C 084E/5

P-0661/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Tulli tonnikalasäilykkeiden tuonnille Thaimaasta ja Filippiineiltä

460

2004/C 084E/6

E-0806/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön säännöstön rikkomistapaukset EU:n jäsenvaltioissa

461

2004/C 084E/7

E-0857/03 esittäjä: David Bowe komissiolleAihe: Outokumpu Oy:n Corus-yrityskauppa

462

2004/C 084E/8

E-0907/03 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Azerbaidžan

462

2004/C 084E/9

E-0911/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Tutkintojen tunnustamisen viivästyminen teknisten ongelmien vuoksi

464

2004/C 084E/0

E-0947/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Italian hallituksen antamat säännökset sähkömagneettisista lähteistä peräisin olevasta saasteesta

465

2004/C 084E/1

E-1271/03 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Juan Carlos Gonzalez Leivan vangittuna pitäminen Kuubassa

467

2004/C 084E/2

E-1306/03 esittäjä: Bernd Lange komissiolleAihe: Henkilöautojen pakokaasupäästöjä koskevan yhteisön lainsäädännön kehittäminen

467

2004/C 084E/3

E-1367/03 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: EU:n maataloustuki ja paikallisten maataloustuottajien syrjäyttäminen

468

2004/C 084E/4

P-1511/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Rahoitukseen liittyvät oikaisut

470

2004/C 084E/5

E-1570/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Flanderin viranomaisten aktiivista ja siten vapaan kilpailun edistämistä haittaavaa osallistumista ympäristön kunnostamiseen koskeva arvostelu

471

2004/C 084E/6

E-1571/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Ympäristön kunnostamista koskevien ongelmien ratkaiseminen Flanderissa lisäämättä riippuvuutta tietyistä yrityksistä

472

2004/C 084E/7

E-1671/03 esittäjä: Bartho Pronk komissiolleAihe: Säännöksiä lomakorvauksista koskenutta kysymystä E-3529/02 koskeva jatkokysymys

473

2004/C 084E/8

P-1696/03 esittäjä: Danielle Darras komissiolleAihe: Yhteisön rahastot ja alihankintatoiminta

474

2004/C 084E/9

E-1697/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Kissojen turkiksien myyminen ja kuluttajien pettäminen

475

2004/C 084E/0

E-1700/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Rahoitusoikaisut

475

2004/C 084E/1

E-1731/03 esittäjä: Freddy Blak komissiolleAihe: Tanska rikkoo EY:n perustamissopimuksen 82 ja 86 artiklaa

476

2004/C 084E/2

E-1736/03 esittäjä: Jorge Hernández Mollar komissiolleAihe: Komission edustajan osallistuminen viidenteen avokadon viljelyä käsittelevään maailmankonferenssiin

477

2004/C 084E/3

E-1830/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kirjeet Kreikan hallitukselle yhteisön varojen käytöstä EU:n (aluepolitiikkaa koskevan) lainsäädännön toimeenpanemiseksi

478

2004/C 084E/4

E-1857/03 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: Alueellisten lentoreittien lähtö- ja saapumisaikojen suojelu

478

2004/C 084E/5

P-1886/03 esittäjä: Emmanouil Bakopoulos komissiolleAihe: Irakin kulttuuriperintö

479

2004/C 084E/6

E-1936/03 esittäjä: Anne Jensen komissiolleAihe: Satamien turvallisuus

479

2004/C 084E/7

P-2007/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Vietnam: Kunnianarvoisen Thich Quang Don pitäminen vangittuna

480

2004/C 084E/8

P-2154/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Viiveet pk-yrityksiin liittyvien hankkeiden rahoituksen maksamisessa (Täydentävä vastaus)

481

2004/C 084E/9

P-2158/03 esittäjä: Danielle Darras komissiolleAihe: Alihankinta, yhteisön rahastot ja Isbergue

482

2004/C 084E/0

E-2257/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Helluntailaisten uskonnonvapauden rikkominen Georgiassa

483

2004/C 084E/1

E-2280/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Junien varoitussignaalit

484

2004/C 084E/2

E-2297/03 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Ydinturvallisuusdirektiivin oikeusperusta

485

2004/C 084E/3

E-2332/03 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklan rikkominen

486

2004/C 084E/4

P-2341/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan viranomaisille lähetetyt kirjeet asianmukaisesta yhteisön varojen käytöstä aluepolitiikassa

487

2004/C 084E/5

P-2350/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Darwin Moundsin suojelu

487

2004/C 084E/6

E-2413/03 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Lasten kuorojen vaihto-ohjelman rahoittaminen

488

2004/C 084E/7

E-2421/03 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Mölysammakot

489

2004/C 084E/8

E-2431/03 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: HIV/AIDS-tilanne Keski-Aasian maissa

489

2004/C 084E/9

E-2445/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Villieläinten lihan laiton tuonti

492

2004/C 084E/0

E-2496/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Maailman vaihtotasepoikkeama

493

2004/C 084E/1

E-2503/03 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Autovuokraamot

493

2004/C 084E/2

E-2526/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: EU:n munantuottajat

494

2004/C 084E/3

E-2572/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Helluntailaisten, baptistien, katolilaisten, ortodoksien ja Jehovan todistajien uskonnonvapauden rikkominen Georgiassa

495

2004/C 084E/4

E-2681/03 esittäjä: Robert Goebbels komissiolleAihe: Luxemburgilaisten keskiasteen tutkintotodistusten hyväksyminen Belgiassa

496

2004/C 084E/5

P-2817/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Uusi Olympic Airways

497

2004/C 084E/6

E-2861/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Geneettinen muuntelu

498

2004/C 084E/7

E-3042/03 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Televiestintämastojen pystytys

499

2004/C 084E/8

P-3109/03 esittäjä: Phillip Whitehead komissiolleAihe: Vedytetyt rasvat

501

2004/C 084E/9

E-3170/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Ongelmia lähiliikenneraiteiden rakentamisessa Attikan läänissä

501

2004/C 084E/0

E-3171/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Raitiovaunuhankkeen eteneminen Ateenassa

502

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3170/03 ja E-3171/03

2004/C 084E/1

E-3297/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Angola - Elintarvikeapua koskeva varosuunnitelma

503

2004/C 084E/2

E-3330/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Myrkyllisistä aineista saastuneiden elintarvikkeiden tuonti ja kiertotiet tuoda tällaisia tuotteita tiukkoja valvontatoimia soveltaviin jäsenvaltioihin

504

2004/C 084E/3

E-3363/03 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Kaivannaisteollisuuden sosioekonomiset vaikutukset Pohjois-Euroopassa

506

2004/C 084E/4

E-3409/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Postisäästöpankin yksityistämiseen liittyvä konsultin palkkaaminen

507

2004/C 084E/5

E-3512/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Kreikan kansallisen tilastokeskuksen työntekijöiden lakon todennäköiset vaikutukset eurooppalaisten indikaattorien julkaisemiseen

508

2004/C 084E/6

E-3586/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: EU:n myöntämä rahoitus Romano Prodiin yhteydessä olevalle yritykselle

508

2004/C 084E/7

E-3852/03 esittäjä: Roberto Bigliardo komissiolleAihe: Nimitykset ja avoimuus komissiossa

509

2004/C 084E/8

E-3884/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Alcatel Italia ja Euroopan unionin myöntämää tukea koskevien normien epäilty rikkominen (Täydentävä vastaus)

510

2004/C 084E/9

P-3930/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Kreikan maatalouspankin etuoikeuksien säilyttäminen (Täydentävä vastaus)

511

2004/C 084E/0

E-3955/03 esittäjä: Heide Rühle komissiolleAihe: Ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin tulkinta

512

2004/C 084E/1

E-3964/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Hormonaalisia haitta-aineita juomavedessä — komission kirjalliseen kysymykseen E-2565/03 antama vastaus

513

2004/C 084E/2

E-3976/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Yhteisön säännöstön yksinkertaistamisen monimutkaisuus

515

2004/C 084E/3

P-3999/03 esittäjä: Alejo Vidal-Quadras Roca komissiolleAihe: Sisäisen valvonnan sääntö 5 Arkaluonteiset tehtävät — pakollisen liikkuvuuden täytäntöönpanoa koskevat säännöt

516

2004/C 084E/4

E-4043/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Suurimmat sallitut saaliit (TAC) ja vuoden 2004 kiintiöt

517

2004/C 084E/5

E-4069/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Euroopan meriturvallisuusvirasto

519

2004/C 084E/6

E-4071/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Vielä vakaus- ja kasvusopimuksesta

520

2004/C 084E/7

E-4076/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Mäntyjen laaja kuivuminen Kreikassa

521

2004/C 084E/8

E-4079/03 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Lintujen pyydystys Kyproksella

522

2004/C 084E/9

P-0001/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Vatikaanivaltioon viedyille tuotteille myönnetty vientituki (Täydentävä vastaus)

522

2004/C 084E/0

E-0011/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Tunisin huippukokous ja maahanmuuttopolitiikka

525

2004/C 084E/1

E-0015/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Omenanviljely

526

2004/C 084E/2

E-0022/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Oikeuksiaan peräävien padanialaisten karjankasvattajien tukeminen

527

2004/C 084E/3

E-0033/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Alueelliset palkkiot vääristämässä kilpailua

527

2004/C 084E/4

E-0048/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Kalastuksenvalvontaviraston sijoittaminen Galiciaan

529

2004/C 084E/5

E-0056/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Prodin lausunnot, joiden mukaan jonkin jäsenvaltion tai joidenkin jäsenvaltioiden olisi tehtävä aloite asioiden käsittelyn jouduttamiseksi tehostetun yhteistyön avulla, jos luonnosta EU:n perustuslaiksi ei hyväksytä

529

2004/C 084E/6

E-0059/04 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Eläintensuojelusäännökset ja tukien maksaminen maatalousuudistuksen jälkeen

530

2004/C 084E/7

E-0079/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Matkustamomiehistön lento- ja työajan rajoittamisehdotus — KOM(2002) 30

531

2004/C 084E/8

P-0094/04 esittäjä: Adriana Poli Bortone komissiolleAihe: Tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistaminen

531

2004/C 084E/9

E-0099/04 esittäjä: Pietro-Paolo Mennea, Marco Cappato, Benedetto Della Vedova, Lucio Manisco, Mario Borghezio, Roberto Bigliardo, Luisa Morgantini, Carlo Fatuzzo, Giovanni Fava, Marco Pannella, Generoso Andria, Vitaliano Gemelli, Gianfranco Dell’Alba, Sebastiano Musumeci, Pasqualina Napoletano, Amalia Sartori, Giovanni Pittella, Mariotto Segni, Luigi Cocilovo, Walter Veltroni, Giorgio Ruffolo, Raffaele Costa, Luigi Cesaro, Paolo Pastorelli, Adriana Poli Bortone, Fiorella Ghilardotti, Giovanni Procacci, Claudio Martelli, Mauro Nobilia, Antonio Mussa, Renato Brunetta ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Myanmar

532

2004/C 084E/0

E-0102/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Vesimaksut

533

2004/C 084E/1

E-0103/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Kotitalouskäyttöön tarkoitettu vesi

534

2004/C 084E/2

E-0105/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kreikan hallituksen outo taktiikka pörssin suhteen

535

2004/C 084E/3

P-0111/04 esittäjä: Minerva Malliori komissiolleAihe: Kalankasvatuslaitosten lohissa esiintyvät dioksiinit

536

2004/C 084E/4

E-0119/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Saysombounen alueella (Laos) asuvan Hmong-väestön sorto

537

2004/C 084E/5

P-0127/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön talousarvio ja rahoitusnäkymät

538

2004/C 084E/6

E-0129/04 esittäjä: Lord Inglewood komissiolleAihe: Vieraat tulokaslajit

539

2004/C 084E/7

E-0130/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Fluorin lisääminen juomaveteen

540

2004/C 084E/8

E-0152/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Biometristen tunnisteiden kerääminen Eleftherios Venizelos -lentokentällä ja Kreikan tietosuojavaltuutetun päätös

541

2004/C 084E/9

E-0186/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Uskonnonvapauden loukkaukset Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa

542

2004/C 084E/0

E-0189/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tunisian viranomaisten ihmisoikeusaktivisteihin kohdistamat rankaisutoimet

543

2004/C 084E/1

E-0190/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Totuus komissiolta miljoonien arvoisia konsulttisopimuksia saaneen Italtrendin omistuksesta

544

2004/C 084E/2

E-0194/04 esittäjä: Avril Doyle komissiolleAihe: Lentäjien lento- ja työaikarajoitukset

546

2004/C 084E/3

P-0198/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Tuntemattomia ilmiöitä ilmakehässä tutkivan yhteisön elimen perustaminen

546

2004/C 084E/4

P-0199/04 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Etninen väestönlaskenta

547

2004/C 084E/5

E-0204/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Tilinpäätöstietojen antaminen

548

2004/C 084E/6

E-0205/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Pienten ja keskisuurten yritysten suojeleminen monikansallisilta yrityksiltä: Italian Ford-kauppiaiden tapaus.

549

2004/C 084E/7

E-0209/04 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston valintamenettely

550

2004/C 084E/8

E-0212/04 esittäjä: Simon Murphy komissiolleAihe: Ajoverkot

550

2004/C 084E/9

E-0220/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Uhka Po-joen laakson tuottajille, koska euro on liian vahva dollariin nähden

552

2004/C 084E/0

P-0222/04 esittäjä: María Ayuso González komissiolleAihe: Puuvilla

552

2004/C 084E/1

P-0230/04 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön määrärahojen käyttöönotto EU:n jäsenvaltioissa vuoden 2003 lopulla (Täydentävä vastaus)

553

2004/C 084E/2

E-0232/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Euro

554

2004/C 084E/3

E-0246/04 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Ebron vedensiirtohankkeen töiden aloittaminen

555

2004/C 084E/4

E-0247/04 esittäjä: Elisabeth Jeggle ja Peter Liese komissiolleAihe: Komission asetus (EY) N:o 2571/97 voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta

556

2004/C 084E/5

E-0252/04 esittäjä: Raquel Cardoso komissiolleAihe: Natura 2000 -verkoston rahoitus

557

2004/C 084E/6

E-0255/04 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Mallorcan saaren tiesuunnitelma

557

2004/C 084E/7

E-0259/04 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Tietullit valtatielle 47 Valsuganassa

559

2004/C 084E/8

E-0271/04 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Eurokolikoiden ja -seteleiden väärentäminen

560

2004/C 084E/9

E-0273/04 esittäjä: Stefano Zappalà komissiolleAihe: Automar srl - Mercedes-Benz-ajoneuvojen jälleenmyyjä

561

2004/C 084E/0

E-0275/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: EU:n perusoikeuskirja

563

2004/C 084E/1

E-0276/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Ilman saastuminen

564

2004/C 084E/2

E-0286/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Apinoilla tehtävät eläinkokeet EU:ssa

565

2004/C 084E/3

E-0289/04 esittäjä: Marco Cappato, Marco Pannella, Maurizio Turco, Emma Bonino, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kulttuurien tuhoaminen Kiinassa

565

2004/C 084E/4

E-0292/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: Laivanrakennus Italiassa

567

2004/C 084E/5

E-0296/04 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Hakijamaiden tukia koskeva väliaikainen toimi

567

2004/C 084E/6

E-0297/04 esittäjä: Theodorus Bouwman komissiolleAihe: Espanjalainen UMINSA-kaivosyhtiö: yhteisön lainsäädännön mukainen toiminta ja mahdolliset petokset

569

2004/C 084E/7

E-0301/04 esittäjä: Olle Schmidt komissiolleAihe: Ruotsin ydinvoima ja sisämarkkinat

570

2004/C 084E/8

P-0305/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Hakemus suojatusta alkuperänimityksestä SantAndrea Piemonte -riisille

571

2004/C 084E/9

P-0323/04 esittäjä: Werner Langen komissiolleAihe: Tilanne Saksan nuohoojien alueellista yksinoikeutta koskevassa tutkinnassa

572

2004/C 084E/0

E-0327/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Claren kreivikunta ja rakennerahastojen tavoite 1

573

2004/C 084E/1

E-0348/04 esittäjä: Robert Sturdy komissiolleAihe: Sopivaisuuden rajat ylittävä jäsenvaltioiden verkkosivujen sisältö

574

2004/C 084E/2

E-0357/04 esittäjä: Ewa Hedkvist Petersen komissiolleAihe: Syrjäseudut ja tulevaisuuden aluepolitiikka

575

2004/C 084E/3

E-0371/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlanti ei määrännyt rangaistuksia otsonikerrosta heikentäville aineille

576

2004/C 084E/4

E-0373/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ansaldo-Breda-yhtiö ja ympäristönsuojelunormien rikkominen

577

2004/C 084E/5

E-0389/04 esittäjä: Gianfranco Dell’Alba, Olivier Dupuis, Marco Cappato, Benedetto Della Vedova, Marco Pannella, Maurizio Turco ja Emma Bonino komissiolleAihe: Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuin

579

2004/C 084E/6

E-0394/04 esittäjä: Francesco Fiori, Giorgio Lisi ja Georges Garot komissiolleAihe: Aloite nälän torjumiseksi EU:ssa

580

2004/C 084E/7

E-0398/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Lapsia orjina käyttävät verkostot

581

2004/C 084E/8

E-0399/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Asianmukaista viisumia vailla olevien, terroritoiminnasta epäiltyjen ulkomaalaisten salainen pidättäminen Yhdysvalloissa

582

2004/C 084E/9

E-0402/04 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Raja-alueen sairaala La Cerdanyaan

582

2004/C 084E/0

P-0416/04 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Hanhenmetsästys Zeelandissa

583

2004/C 084E/1

E-0420/04 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: Fluoriyhdisteiden lisääminen juomaveteen

584

2004/C 084E/2

E-0423/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Braxin tehtaan sulkeminen Portugalissa

585

2004/C 084E/3

E-0424/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Koripajua käyttävän käsiteollisuuden puolustaminen Madeiran autonomisella alueella

587

2004/C 084E/4

E-0426/04 esittäjä: Samuli Pohjamo ja Mikko Pesälä komissiolleAihe: Maaseudun kehittämishankkeiden käsittelyjen aikataulu

588

2004/C 084E/5

E-0444/04 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan lainsäädännön noudattaminen

590

2004/C 084E/6

E-0451/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Elintarvikeapu ja elintarviketuki

591

2004/C 084E/7

E-0457/04 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Keskeisten teiden kuormittaminen

591

2004/C 084E/8

E-0469/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Ilmailuun liittyvistä terveysriskeistä varoittaminen

592

2004/C 084E/9

E-0470/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Rooman Centrale del latte -meijeri: selvennyksiä valtiontukia koskevaan kysymykseen

592

2004/C 084E/0

P-0472/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Yhteiset ulkomaan tullitariffit

594

2004/C 084E/1

E-0473/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Eläkkeiden yhtenäistäminen

596

2004/C 084E/2

E-0474/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Erikielisten luokkien lopettaminen Eurooppa-kouluista

597

2004/C 084E/3

E-0477/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Banaanikauppa

599

2004/C 084E/4

E-0482/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Eurostat

599

2004/C 084E/5

E-0483/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maaseudun kehittäminen: nuoret viljelijät

600

2004/C 084E/6

E-0484/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maaseudun kehittäminen: epäsuotuisat alueet

601

2004/C 084E/7

E-0485/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Euroopan unionin metsänhoitostrategia: Forest Focus -ohjelma

602

2004/C 084E/8

E-0486/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Yhteisön uusi maatalouspolitiikka sekä liittyvien valtioiden suorat tuet

603

2004/C 084E/9

E-0488/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maitotalous Euroopan unionissa: maidon tuotantokiintiöt ja laajentuminen

604

2004/C 084E/0

E-0489/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Naisiin kohdistuva väkivalta EU:ssa — asianomaisten yhteisön lainsäädäntötoimien tarve

605

2004/C 084E/1

E-0491/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Valencian laki maankäyttösuunnitelmien täytäntöönpanosta

606

2004/C 084E/2

E-0499/04 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Yritysten sijoittautumista varten myönnettyjen tukien palauttaminen

607

2004/C 084E/3

E-0509/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Venezuela ja portugalilaisen yhteisön nälkä

608

2004/C 084E/4

E-0512/04 esittäjä: Sérgio Marques komissiolleAihe: Daphne-ohjelma

609

2004/C 084E/5

E-0519/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta

610

2004/C 084E/6

P-0520/04 esittäjä: Giovanni Fava komissiolleAihe: Ehdotus asetukseksi Välimeren kalastusta koskevista teknisistä toimista

611

2004/C 084E/7

E-0522/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Kuvitteellisia raha-arpajaisia käsittelevät kirjeet

612

2004/C 084E/8

P-0523/04 esittäjä: Emmanouil Mastorakis komissiolleAihe: Yhteisön toinen ja kolmas tukikehys (Täydentävä vastaus)

613

2004/C 084E/9

E-0528/04 esittäjä: Guido Sacconi, Vincenzo Lavarra ja Pasqualina Napoletano komissiolleAihe: Tiettyjen viinituotteiden kuvausta, nimitystä, tarjontamuotoa ja suojausta koskevan asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttaminen

75

614

2004/C 084E/0

E-0529/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Azorien autonomisen alueen vesien kalastusoikeudet

616

2004/C 084E/1

E-0533/04 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Hevospassi

617

2004/C 084E/2

E-0540/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Rahoitusnäkymät vuoden 2006 jälkeen

617

2004/C 084E/3

E-0543/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: YMP: Yhä pienempi osa EU:n varoista pienviljelijöiden selviytymiseen kuluttajahintojen ja maailmanmarkkinahintojen alentuessa (Täydentävä vastaus)

618

2004/C 084E/4

E-0544/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: YMP: Pyrkimys suur- ja pientilojen välisten jakoperusteiden muuttamiseen, tilakohtainen tukikatto ja kolmansille maille aiheutuvien haittojen rajoittaminen (Täydentävä vastaus)

620

2004/C 084E/5

E-0546/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: EU:n osallistuminen Meksikossa Chiapasin osavaltiossa kehityshankkeeseen, joka on johtanut sotatoimien alkamiseen uudelleen

621

2004/C 084E/6

E-0547/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhteisön direktiivin nojalla vuonna 2004 kielletyn verotuksen jatkuminen Saksassa ja tuoton käyttö

623

2004/C 084E/7

P-0549/04 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa

624

2004/C 084E/8

P-0550/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Euroopan komission maksamat konsulttipalkkiot ääri-islamilaiselle ideologille Tariq Ramadanille

625

2004/C 084E/9

E-0551/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin soveltaminen Irlannissa

626

2004/C 084E/0

E-0552/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Oikeus kollektiivisiin toimiin

626

2004/C 084E/1

E-0553/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Raskaana olevia työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistaminen

627

2004/C 084E/2

E-0554/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Palkallinen isyysloma

627

2004/C 084E/3

E-0555/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Lukutaidottomuus ja sosiaalinen syrjäytyminen

627

2004/C 084E/4

E-0556/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Kriteerien määritteleminen vammaisuuden tunnustamiselle

627

2004/C 084E/5

E-0557/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Direktiivi uusimuotoisten työsuhteiden sosiaaliturvasta

628

2004/C 084E/6

E-0558/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Direktiivi yksittäisten työntekijöiden irtisanomisista

628

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0552/04, E-0553/04, E-0554/04, E-0555/04, E-0556/04, E-0557/04 ja E-0558/04

2004/C 084E/7

E-0566/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Musiikkisensuuri Kiinassa

629

2004/C 084E/8

E-0570/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Komission virkamiesten virkavapaat

630

2004/C 084E/9

E-0576/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Romano Prodin vaalitoiminta

631

2004/C 084E/0

E-0581/04 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: Tiedotusvälineiden ja levy-yhtiöiden välinen suhde

632

2004/C 084E/1

E-0588/04 esittäjä: Antonio Tajani, Giuseppe Gargani ja Stefano Zappalà komissiolleAihe: Korkeiden virkamiesten nimitykset ja ylennykset Euroopan komissiossa

633

2004/C 084E/2

E-0589/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Espanjan poliittisen ja hallinnollisen pääkaupungin lentoaseman laajentaminen — Espanjan valtiolle myönnettyjen koheesiorahastomäärärahojen käyttö Madridin perusrakennehankkeiden rahoittamiseen

634

2004/C 084E/3

E-0592/04 esittäjä: Helle Thorning-Schmidt komissiolleAihe: Hevossiittoloiden tukeminen

635

2004/C 084E/4

E-0610/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Irlantilaiset hevossiittolat

635

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0592/04 ja E-0610/04

2004/C 084E/5

E-0607/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Kausiluonteinen työ

636

2004/C 084E/6

E-0612/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Maisterin tutkintoon tähtäävien portugalilaisten opiskelijoiden tukeminen

636

2004/C 084E/7

E-0613/04 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Myanmar

637

2004/C 084E/8

E-0614/04 esittäjä: Harlem Désir komissiolleAihe: Ranskan Blanc Mesnilissä sijaitsevan DHL-toimipisteen sulkeminen ja 280 työntekijän irtisanominen

637

2004/C 084E/9

E-0619/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Poikkeuksellisten sääilmiöiden aiheuttamat vahingot Kreikassa

639

2004/C 084E/0

E-0622/04 esittäjä: Karin Riis-Jørgensen komissiolleAihe: Tanskalaisen toimittajan Venäjälle pääsyn kieltäminen

640

2004/C 084E/1

E-0627/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Yhteisön lainsäädännön rikkominen eläinlääkinnällisissä tarkastuksissa Espanjan rajoilla

640

2004/C 084E/2

E-0628/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Asiakirjoihin liittyvät väärinkäytökset kolmansien maiden tuotteiden lupia myönnettäessä Espanjan rajatarkastuksissa

641

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0627/04 ja E-0628/04

2004/C 084E/3

E-0632/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Tunisialaisen toimittajan Abdallah Zouarin nälkälakko

642

2004/C 084E/4

P-0634/04 esittäjä: Giovanni Procacci komissiolleAihe: Italian tasavallan mahdollinen rikkomus

643

2004/C 084E/5

E-0636/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Eurooppa ja nuorison tulevaisuus

644

2004/C 084E/6

E-0642/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Italian pienten kuntien olemassaoloa uhkaavat tekijät

645

2004/C 084E/7

E-0643/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Uusimmat tiedot Rooman ATAC-yhtymän epäillyistä rikkomuksista julkisia hankintasopimuksia tehtäessä

646

2004/C 084E/8

P-0646/04 esittäjä: Mario Mauro komissiolleAihe: Verilöylyt Liirassa (Pohjois-Uganda)

646

2004/C 084E/9

E-0650/04 esittäjä: Mauro Nobilia komissiolleAihe: Pakkauksia ja pakkausjätteitä sekä erilaisia tuotteita että pakkausjätteitä koskevan erottelun poistaminen

648

2004/C 084E/0

E-0651/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Ranskan kielen asema yhteisön toimielimissä

649

2004/C 084E/1

E-0652/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Komissio vs. meriturvallisuutta koskevat perussäännöt

649

2004/C 084E/2

E-0659/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Hallituksista riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan rahoittaminen — Eurooppa-valmistelu-kunta?

650

2004/C 084E/3

E-0671/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Uusien henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen ilmoittamatta jättäminen Irlannissa

651

2004/C 084E/4

E-0672/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Proviisorien ammattipätevyyden tunnustaminen

651

2004/C 084E/5

E-0673/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Euroopan unionin kansalaisilta korkea-asteen koulutuksesta perittävät maksut

652

2004/C 084E/6

E-0679/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Villieläinten liha (bushmeat) - rajavalvonta

653

2004/C 084E/7

E-0680/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Villieläinten liha (bushmeat) - sairauksien siirtyminen

653

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0679/04 ja E-0680/04

2004/C 084E/8

P-0688/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 10 artiklan 3 kohdan soveltaminen

654

2004/C 084E/9

E-0691/04 esittäjä: Dominique Souchet komissiolleAihe: Systeemiset hyönteismyrkyt

655

2004/C 084E/0

E-0696/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kansallismielisiä poliitikkoja ja heidän itsevaltaisia käytäntöjään ylistävien kirjojen tai niiden kääntämisen rahoittaminen Kulttuuri 2000 -ohjelmasta

656

2004/C 084E/1

E-0700/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttö Edunet-hankkeeseen

657

2004/C 084E/2

P-0702/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Grönlanninpallaksen elvytyssuunnitelma: komission hyväksymät erityiset toimet

658

2004/C 084E/3

P-0703/04 esittäjä: Helena Torres Marques komissiolleAihe: Jäsenvaltioiden maksuosuudet yhteisön talousarvioon

659

2004/C 084E/4

E-0707/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Kaatopaikan perustaminen Tivolissa sijaitsevan Monte Catillon luonnonsuojelualueelle

660

2004/C 084E/5

E-0711/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Vuoristoalueiden erityispiirteet ja yhteisön politiikka

661

2004/C 084E/6

E-0716/04 esittäjä: Luis Berenguer Fuster ja Anna Terrón i Cusí komissiolleAihe: Hälytyssignaalit ja radiotaajuudet

662

2004/C 084E/7

E-0720/04 esittäjä: Marjo Matikainen-Kallström komissiolleAihe: Kauran vientituki

663

2004/C 084E/8

P-0722/04 esittäjä: María Herranz García komissiolleAihe: Oliiviöljyn YMJ

664

2004/C 084E/9

E-0726/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Kalatalousalan tuottajajärjestöille myönnettävistä tuista

665

2004/C 084E/0

E-0727/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Lazion alueen suoritusvarausta koskevat tiedot

665

2004/C 084E/1

E-0735/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Veden juoksuttamiseksi Ebron jokilaaksosta Espanjan itä- ja eteläosiin toteutettavien hankkeiden rahoittaminen

666

2004/C 084E/2

E-0736/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Tuen myöntäminen alueille, jotka eivät enää kuulu rakennerastojen tavoitteen 1 alueisiin niin sanotun tilastovaikutuksen takia

667

2004/C 084E/3

E-0737/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Opiskelijoiden osallistuminen Erasmus-ohjelmaan

667

2004/C 084E/4

E-0739/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin tuleva aluepolitiikka Välimeren syrjäisimmillä alueilla

668

2004/C 084E/5

P-0766/04 esittäjä: Giorgio Celli komissiolleAihe: Llubí-Crestaxt-Pollença-kanavoinnin rahoittaminen (Baleaarit)

669

2004/C 084E/6

P-0768/04 esittäjä: Ole Sørensen komissiolleAihe: Sotarikollisten luovuttaminen Tanskaan

670

2004/C 084E/7

P-0770/04 esittäjä: Seán Ó Neachtain komissiolleAihe: EU:n kansalaisuus

671

2004/C 084E/8

E-0792/04 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Turkissa sijaitsevien kiinteistöjen palauttaminen

672

2004/C 084E/9

E-0796/04 esittäjä: Michel Hansenne komissiolleAihe: Hissien turvallisuus

673

2004/C 084E/0

E-0802/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Hävittämiskustannuksien suurista eroista aiheutuva epärehellinen kilpailu

673

2004/C 084E/1

E-0803/04 esittäjä: Markus Ferber komissiolleAihe: Doriano Cataffon tukihakemus

674

2004/C 084E/2

P-0809/04 esittäjä: Ian Hudghton komissiolleAihe: Viranomaisviestiliikennekäyttöön tarkoitetun TETRA-järjestelmän mastot

675

2004/C 084E/3

E-0812/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Kasvinsuojeluaineita koskevan EU:n lainsäädännön rikkominen ns. Abacin tapauksessa (Valencia)

676

2004/C 084E/4

E-0827/04 esittäjä: María Sornosa Martínez ja Bárbara Dührkop Dührkop komissiolleAihe: San Sebastianin lentokentän laajentaminen

678

2004/C 084E/5

P-0836/04 esittäjä: Regina Bastos komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

679

2004/C 084E/6

P-0837/04 esittäjä: Joaquim Piscarreta komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

680

2004/C 084E/7

P-0838/04 esittäjä: Raquel Cardoso komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

680

2004/C 084E/8

P-0839/04 esittäjä: João Gouveia komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

681

2004/C 084E/9

P-0840/04 esittäjä: Sérgio Marques komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

682

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0836/04, P-0837/04, P-0838/04, P-0839/04 ja P-0840/04

2004/C 084E/0

E-0846/04 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Schengenin sopimuksen 2 artiklan siirtäminen yhteisön toimialaan kuuluvaksi

684

2004/C 084E/1

P-0857/04 esittäjä: Vasco Graça Moura komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

685

2004/C 084E/2

P-0858/04 esittäjä: Teresa Almeida Garrett komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

685

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0857/04 ja P-0858/04

2004/C 084E/3

P-0859/04 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Hiusvärit ja vakavat terveysvaikutukset

687

2004/C 084E/4

P-0860/04 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Perustuslaki ja rahoitustuki

688

2004/C 084E/5

P-0870/04 esittäjä: Wolfgang Ilgenfritz komissiolleAihe: Vuokratyövoiman työluvat Italiassa

689

2004/C 084E/6

P-0871/04 esittäjä: José Pacheco Pereira komissiolleAihe: Kilpailun vääristyminen viinialalla

690

2004/C 084E/7

P-0872/04 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Ennalta varautumisen periaate

692

2004/C 084E/8

E-0875/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Ihmisoikeusloukkaukset Pohjois-Ugandassa

693

2004/C 084E/9

E-0885/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Syvänmeren lajeja, pelagisia ja pohjakalalajeja koskeva luettelo

694

2004/C 084E/0

E-0887/04 esittäjä: Bob van den Bos komissiolleAihe: Lemmikkilintutuontiin liittyvät terveysseuraukset

694

2004/C 084E/1

P-0892/04 esittäjä: Véronique De Keyser komissiolleAihe: Eurooppalainen superkomissaari

695

2004/C 084E/2

E-0900/04 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Imettäminen julkisilla paikoilla

696

2004/C 084E/3

P-0928/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Yhtäläinen kohtelu kilpailun KOM/A/3/02, ala 2, kirjallisessa kokeessa

696

2004/C 084E/4

P-0934/04 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: EU:n henkilöstön jakauma ura-alueilla A, B, C ja D

697

2004/C 084E/5

P-0949/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Valimoalan italialaisten toimijoiden vaikeudet

698

2004/C 084E/6

P-0957/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Sorefame-Bombardier-yrityksen toiminnan lakkauttamisaikeita koskeva ilmoitus

699

2004/C 084E/7

P-0966/04 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Nuohoojamonopoli

700

2004/C 084E/8

P-0974/04 esittäjä: Guido Sacconi komissiolleAihe: EU:n ja Sveitsin väliset sopimukset ja Ronfeldt-Thévenonin ennakkotapaus

702

2004/C 084E/9

P-1040/04 esittäjä: Enrico Ferri komissiolleAihe: Oriiden rekisteröintivaatimukset ja yhteisön säännösten täytäntöönpano

703

2004/C 084E/0

E-1222/04 esittäjä: Robert Evans komissiolleAihe: Pääsy joille

704

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 4)

2004/C 084E/1

E-3150/02 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Vakaussopimuksen noudattaminen

705

2004/C 084E/2

P-3201/02 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma ja juoksuttamishanke Júcar-Vinalopó

706

2004/C 084E/3

P-3821/02 esittäjä: Elena Paciotti komissiolleAihe: Turvapaikkaoikeuden rikkominen Euroopan unionissa

707

2004/C 084E/4

P-3826/02 esittäjä: Giuseppe Di Lello Finuoli komissiolleAihe: Al-Sharin perheen karkotus Italiasta

707

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3821/02 ja P-3826/02

2004/C 084E/5

E-3867/02 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Le Joola -aluksen pelastaminen

708

2004/C 084E/6

E-3868/02 esittäjä: Ria Oomen-Ruijten ja Bartho Pronk komissiolleAihe: Alankomaiden opintoavustusta koskeva laki

709

2004/C 084E/7

E-0797/04 esittäjä: Ria Oomen-Ruijten komissiolleAihe: Opintojen rahoittaminen ja henkilöiden vapaa liikkuvuus

710

Yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3868/02 ja E-0797/04

2004/C 084E/8

E-0017/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Tuki Afganistanille

711

2004/C 084E/9

E-0093/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: Saksan myyntivoittovero

712

2004/C 084E/0

E-0129/03 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Voice of America- ja Radio Free Asia -ohjelmien lakkauttaminen Phnom Penhissä

712

2004/C 084E/1

E-0182/03 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Naisten oikeudet Iranissa

713

2004/C 084E/2

E-0199/03 esittäjä: Margot Keßler komissiolleAihe: Länsi-Sahara — Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunnan vierailu — ihmisoikeudet

714

2004/C 084E/3

E-0243/03 esittäjä: Nirj Deva komissiolleAihe: Westlandin ja St Austinin välinen tiehanke Keniassa

715

2004/C 084E/4

E-0453/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Boris Shikhmuradov

716

2004/C 084E/5

E-0562/03 esittäjä: Juan Ojeda Sanz komissiolleAihe: Toimittajien pidätys Gibraltarilla

717

2004/C 084E/6

E-0587/03 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Balkanin sokeri

717

2004/C 084E/7

E-1040/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Perugian kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat

719

2004/C 084E/8

E-1046/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat

719

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1040/03 ja E-1046/03

2004/C 084E/9

E-1163/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ternin kunnan käyttämät Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnetyt varat

720

2004/C 084E/0

P-1396/03 esittäjä: Margie Sudre komissiolleAihe: Alennetun alv:n yhtenäinen soveltaminen ravintola-alalla

721

2004/C 084E/1

P-1398/03 esittäjä: Arie Oostlander komissiolleAihe: Kahdesti viikossa ilmestyvän Europa van Morgen -tiedotuslehden ilmestyminen

722

2004/C 084E/2

P-1437/03 esittäjä: Armin Laschet komissiolleAihe: Palestiinan itsehallintoviranomaiselle maksettava 10 miljoonan euron suuruinen kuukausittainen suora talousarviotuki

723

2004/C 084E/3

E-1457/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Euratom/sähkömarkkinoiden vääristymät

724

2004/C 084E/4

E-1500/03 esittäjä: Florence Kuntz komissiolleAihe: Irakin arkeologisen perinnön suojeleminen

724

2004/C 084E/5

P-1509/03 esittäjä: Lucio Manisco komissiolleAihe: Irakin kulttuuri- ja taide-esineiden ryöstely — Euroopan unionin rooli

725

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1500/03 ja P-1509/03

2004/C 084E/6

P-1510/03 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Palestiinalaishallinnolle myönnettävä suora rahoitustuki

726

2004/C 084E/7

E-1525/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Taideaarteiden muuttuminen yksityisomaisuudeksi sen seurauksena, että niitä varastetaan runsaasti museoista ja kansainvälisen taidekaupan puutteellinen valvonta

726

2004/C 084E/8

E-1939/03 esittäjä: Giles Chichester komissiolleAihe: Komission neljännesvuosikatsaukset ja Small Business Europe: valtion rahoittamien kansallisten elinten osallistuminen komission tilaisuuksiin

727

2004/C 084E/9

E-1983/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Keskikoulun perustaminen miehitetyssä Kyproksen osassa sijaitsevaan Rizokarpason kylään

728

2004/C 084E/0

E-2033/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Rizokarpason kreikkalaisen keskikoulun toiminnan uudelleenkäynnistäminen

729

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1983/03 ja E-2033/03

2004/C 084E/1

P-2376/03 esittäjä: Lucio Manisco komissiolleAihe: Italiasta karkotetun ja Syyriassa teloitetun Al Sahrin tapaus

729

2004/C 084E/2

E-2748/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Rizokarpason kansakoulu

730

2004/C 084E/3

E-3129/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Guinea-Bissau - komission tuki

731

2004/C 084E/4

P-3142/03 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Pääosastojen johtajien urakehitys

732

2004/C 084E/5

E-3311/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Periaate pääjohtajien rotaatiosta

732

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3142/03 ja E-3311/03

2004/C 084E/6

P-3154/03 esittäjä: Michael Cashman komissiolleAihe: Matkapuhelinten turvallisuus (Täydentävä vastaus)

733

2004/C 084E/7

E-3325/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Yhteisön menot

734

2004/C 084E/8

E-3464/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Tetrapol-tekniikan käyttäminen EU:ssa

735

2004/C 084E/9

E-3470/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Tetrapol-radioviestintäjärjestelmän käytöstä aiheutuvia terveysriskejä koskevat raportit

736

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3464/03 ja E-3470/03

2004/C 084E/0

E-3471/03 esittäjä: Miquel Mayol i Raynal komissiolleAihe: Rakennustyöt Es Trenc-Salobrar de Camposissa

736

2004/C 084E/1

E-3514/03 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Rakennerahastosta rahoitettu kurssi (Täydentävä vastaus)

737

2004/C 084E/2

E-3574/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Maksutonta oikeudenkäyntiä tarkoittavien hakemusten toimittamista koskeva eurooppalainen sopimus

738

2004/C 084E/3

E-3625/03 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Kansallisten henkilötodistusten yhdenmukaistaminen

738

2004/C 084E/4

E-3748/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Praton kunnalle Life III -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

739

2004/C 084E/5

E-3832/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Lääkerahasto Global Drug Facility

740

2004/C 084E/6

E-3840/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Rotudirektiivi (2000/43/EY)

741

2004/C 084E/7

E-3870/03 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Júcarin ekologinen virtaama ja Júcar-Vinalopón-juoksutus

741

2004/C 084E/8

P-3924/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Geroi Sevastopoljan merikelpoisuus

742

2004/C 084E/9

E-3948/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhdysvaltojen tai muiden valtioiden käytäntö palkita tai rangaista eurooppalaisia yhtiöitä keinona pakottaa niiden kotipaikkoina toimivat EU:n jäsenvaltiot mukautumaan niiden tahtoon

744

2004/C 084E/0

E-3980/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tapaus Jukos

745

2004/C 084E/1

E-4055/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Uusiutuvat energiamuodot

746

2004/C 084E/2

E-4056/03 esittäjä: Elspeth Attwooll komissiolleAihe: Yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpano

747

2004/C 084E/3

E-4066/03 esittäjä: Juan Naranjo Escobar komissiolleAihe: Biometriset passit

748

2004/C 084E/4

E-4068/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Torinon ja Milanon välisellä moottoritiellä perittävä laiton tietulli

749

2004/C 084E/5

E-0003/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Luonnonvaraisten lintujen kauppa

750

2004/C 084E/6

E-0023/04 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Komissiolle annettujen Botnia-rataa koskevien tietojen puutteellisuus

751

2004/C 084E/7

E-0030/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Täyttömaan- ja soranottopaikat

752

2004/C 084E/8

E-0044/04 esittäjä: Monica Frassoni komissiolleAihe: Val Jumela

752

2004/C 084E/9

E-0050/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Ence-yhtiöön kuuluvan Celulosas de Pontevedra -sellutehtaan sekä Pontevedran kaupungin (Galicia) ja sen asukkaiden välinen konflikti tehtaan aiheuttaman saastumisen vuoksi

753

2004/C 084E/0

E-0053/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Galiciassa, Fenessä sijaitsevan Izar-telakan toiminnan pysähtyminen kauppalaivojen rakentamista koskevan kiellon vuoksi — komission ja Espanjan hallituksen toimet

755

2004/C 084E/1

E-0054/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Espanjan valtion Kioton pöytäkirjan noudattaminen

756

2004/C 084E/2

E-0068/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Kaikkien siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä suojelua koskeva kansainvälinen yleissopimus

757

2004/C 084E/3

E-0071/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Narla-joen (Lugo, Galicia) patoamishankkeen toteuttaminen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvalla yhteisön tärkeänä pitämällä alueella Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelman mukaisesti

758

2004/C 084E/4

E-0077/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Jäteveden käsittely Irlannissa

759

2004/C 084E/5

E-0080/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Reumatismi ja Biomed-ohjelma

759

2004/C 084E/6

E-0081/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: IPPC-direktiivin täytäntöönpano Irlannissa

760

2004/C 084E/7

E-0092/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Sähkön hinnan kehitys ja energia-alan investoinnit

760

2004/C 084E/8

E-0101/04 esittäjä: Marjo Matikainen-Kallström komissiolleAihe: Pk-yritysten asema EU:n tutkimusrahoituksessa

761

2004/C 084E/9

P-0110/04 esittäjä: Eija-Riitta Korhola komissiolleAihe: Eräiden EU-päätösten laillisuus Kioton sopimuksen kaatuessa

764

2004/C 084E/0

E-0181/04 esittäjä: Charlotte Cederschiöld komissiolleAihe: Verkko- ja tietoturva

765

2004/C 084E/1

E-0182/04 esittäjä: Charlotte Cederschiöld komissiolleAihe: Verkko- ja tietoturva

766

2004/C 084E/2

E-0183/04 esittäjä: Charlotte Cederschiöld komissiolleAihe: Verkko- ja tietoturva

766

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0181/04, E-0182/04 ja E-0183/04

2004/C 084E/3

E-0267/04 esittäjä: Juan Ferrández Lezaun komissiolleAihe: Vaihtoehtoiset hankkeet Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmalle

767

2004/C 084E/4

E-0300/04 esittäjä: Roberto Bigliardo komissiolleAihe: Ateenan uuden lentokentän rahoitus (Täydentävä vastaus)

768

2004/C 084E/5

E-0309/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: TAIEXin toiminta-alueen laajentaminen läntiseen Balkaniin

769

2004/C 084E/6

P-0313/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Galwayn polttolaitos

770

2004/C 084E/7

E-0319/04 esittäjä: Dana Scallon komissiolleAihe: Alkion kantasoluilla tehtävän tutkimuksen rahoitus

771

2004/C 084E/8

E-0326/04 esittäjä: Willi Piecyk komissiolleAihe: Uusien kalastusverkkojen hankkimiseen myönnettävät tuet

772

2004/C 084E/9

E-0328/04 esittäjä: Marco Cappato, Maurizio Turco, Marco Pannella, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Emma Bonino komissiolleAihe: Kiinalaisen uuden vuoden paraati Pariisissa

773

2004/C 084E/0

E-0331/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Sosiaalipolitiikan alueellisen koordinointikeskuksen perustaminen Balkanille

773

2004/C 084E/1

E-0334/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Ihmisoikeus- ja demokratiatilanteen muuttumattomuus Kiinassa ja Hongkongissa, Taiwaniin kohdistuva uhkailu ja asevientikiellon tarve

774

2004/C 084E/2

E-0335/04 esittäjä: Astrid Thors komissiolleAihe: Sosnovy Borin ydinvoimalan käyttöluvan pidentäminen

775

2004/C 084E/3

P-0337/04 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Parmalat-konsernin avustukset

776

2004/C 084E/4

E-0347/04 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen käyttö malarian hoidossa

777

2004/C 084E/5

E-0350/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Matkatoimistot: Alitalian kriisin työllisyysvaikutukset

779

2004/C 084E/6

E-0351/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Matkatoimistot: toimijat ja kuluttajat vakavissa vaikeuksissa

779

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0350/04 ja E-0351/04

2004/C 084E/7

P-0358/04 esittäjä: Werner Langen komissiolleAihe: Saksan tölkkipanttia koskeva rikkomusmenettely

781

2004/C 084E/8

P-0377/04 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Välimeren kalavarojen kestävä hoito ja toimet laittoman kalastuksen estämiseksi

781

2004/C 084E/9

E-0396/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Guantánamo Thamesilla?

783

2004/C 084E/0

E-0397/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Ilman lupa-asiakirjoja unionissa työskentelevien maahanmuuttajien aseman laillistaminen

783

2004/C 084E/1

P-0407/04 esittäjä: Hugues Martin komissiolleAihe: Yhteisön CRAFT-ohjelmat

784

2004/C 084E/2

P-0408/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Ympäristömelua koskevan direktiivin täytäntöönpano Alankomaissa

786

2004/C 084E/3

E-0410/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Aer Rianta

787

2004/C 084E/4

E-0412/04 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Puutavaran viennin säännöstely Indonesiasta

787

2004/C 084E/5

E-0414/04 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Pohjoiskorealaisten pakolaisten kohtelusta Kiinan kansantasavallassa

788

2004/C 084E/6

E-0418/04 esittäjä: Gerhard Schmid komissiolleAihe: Pankkikorttien turvallisuus

789

2004/C 084E/7

E-0447/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Turpeenvienti Italiaan

790

2004/C 084E/8

E-0448/04 esittäjä: Charles Tannock komissiolleAihe: Kädellisillä eläimillä suoritetut tutkimukset Münsterissä, Saksassa

791

2004/C 084E/9

E-0450/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Väärennetyt setelit

792

2004/C 084E/0

E-0452/04 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: INFO 2000

793

2004/C 084E/1

E-0462/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Guinea-Bissau - komission tuki

794

2004/C 084E/2

E-0463/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Eurooppa ja terrorismi

795

2004/C 084E/3

E-0468/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Kilpailu lasialalla

797

2004/C 084E/4

E-0479/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Komission avoimet kilpailut

798

2004/C 084E/5

E-0481/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Blue Dragon

800

2004/C 084E/6

E-0487/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Maitotalous Euroopan unionissa: Argentiina ja WTO:n rauhanlauseke

800

2004/C 084E/7

E-0498/04 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Yhteisön huomautus Espanjan tuottavuudesta

801

2004/C 084E/8

E-0508/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Portugali ja ydinjäte

802

2004/C 084E/9

E-0511/04 esittäjä: Sérgio Marques komissiolleAihe: Etelä-Afrikalle annetun tuen täytäntöönpano

804

2004/C 084E/0

P-0525/04 esittäjä: Ian Hudghton komissiolleAihe: Perunan vaalea rengasmätä

805

2004/C 084E/1

E-0541/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Osallistuminen Yhdysvaltojen lentoyhtiöitä kohtaan harjoittamaan painostukseen matkustajatietojen luovuttamiseksi rajoituksetta ennen asiasta mahdollisesti tehtävää sopimusta

806

2004/C 084E/2

E-0548/04 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: Siipikarjan pitäminen häkeissä

808

2004/C 084E/3

E-0562/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Methemoglobinemian esiintyminen EU:n jäsenvaltioissa

809

2004/C 084E/4

E-0564/04 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Alusten väliset öljysiirrot

810

2004/C 084E/5

P-0568/04 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Eurostatia koskeva lopullinen kertomus

811

2004/C 084E/6

E-0573/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Brennerin solan kautta kulkevan tunnelin rakennustöiden aloittaminen

811

2004/C 084E/7

E-0575/04 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Anna Diamantopouloun vaalitoiminta

812

2004/C 084E/8

E-0579/04 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Vasovan laguuni

813

2004/C 084E/9

E-0582/04 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 32:n soveltaminen osuuskuntiin

814

2004/C 084E/0

E-0595/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Hevoskilpailujen palkinnot Kreikassa

815

2004/C 084E/1

P-0600/04 esittäjä: Generoso Andria komissiolleAihe: Amatöörijalkapalloilun alalla toimiville johtajille maksettavat korvaukset

816

2004/C 084E/2

E-0602/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Ebro-joen vesien juoksutusta koskevan suurhankkeen yleisarviointi

817

2004/C 084E/3

P-0608/04 esittäjä: Patricia McKenna komissiolleAihe: Muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat komission poliittiset pyrkimykset

818

2004/C 084E/4

E-0611/04 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Terrorismi: turvamiesten käyttöä tietyillä lennoilla koskevan yhteisön direktiivin laatiminen

819

2004/C 084E/5

P-0615/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Todistusten asema alkuperäsääntöjen yhteydessä

820

2004/C 084E/6

E-0618/04 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Alankomaiden parlamentin päätös tuhansien siirtolaisten karkottamisesta

822

2004/C 084E/7

P-0621/04 esittäjä: Karin Riis-Jørgensen komissiolleAihe: Euroopan laajuisen liikenneverkon tarkistaminen

822

2004/C 084E/8

E-0623/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Yhteisön ulkopuolisten maiden lentoyhtiöiden reitit

823

2004/C 084E/9

E-0629/04 esittäjä: Willi Piecyk, Gerhard Schmid ja Johannes Swoboda komissiolleAihe: Euroopan laajuiset liikenneverkot ja Tonavan uoman leventäminen

824

2004/C 084E/0

E-0630/04 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Euroopan unionin julkinen kehitysapu: jäsenvaltioiden määrärahat, toimet Balkanilla sekä ehtojen ja yhteisön säännösten soveltaminen

825

2004/C 084E/1

E-0631/04 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Kreikan syrjäisille alueille myönnettävän korkotuen lakkauttaminen

826

2004/C 084E/2

E-0637/04 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Ristiriitaisuuksia yhteisön tullikoodeksissa (CDW)

827

2004/C 084E/3

E-0639/04 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Ulla-joen Torrentes de Mácara -kosket (Galicia): kolmen korvaamattoman arvokkaan kosken hävittäminen padon rakentamisen tieltä

829

2004/C 084E/4

E-0647/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Benidormin (Alicante, Espanja) yhdyskuntajätevesien käsittely

830

2004/C 084E/5

E-0648/04 esittäjä: María Bergaz Conesa komissiolleAihe: Direktiivin 89/391/ETY saattamista osaksi Espanjan lainsäädäntöä koskevat laiminlyönnit

831

2004/C 084E/6

P-0654/04 esittäjä: Reinhold Messner komissiolleAihe: Brennerin yhteys

832

2004/C 084E/7

E-0655/04 esittäjä: Robert Evans komissiolleAihe: Ihmisoikeudet Algeriassa

833

2004/C 084E/8

E-0657/04 esittäjä: Chris Davies komissiolleAihe: Väärän polttoaineen tankkaaminen moottoriajoneuvoihin

834

2004/C 084E/9

E-0662/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Pyrkimys rahoituslaitosten omaisuuden arvioimista koskeviin yhdenmukaisiin ja avoimiin sääntöihin ja EFR:n (European Financial Services Round Table) kielteinen suhtautuminen kansainväliseen tilinpäätösstandardilauta-kuntaan (IASB)

835

2004/C 084E/0

P-0663/04 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Toimet susitihentymiä vastaan Suomessa

837

2004/C 084E/1

P-0664/04 esittäjä: Encarnación Redondo Jiménez komissiolleAihe: Jogurttilainsäädäntö

838

2004/C 084E/2

E-0668/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin hallituksen yhteistyöhaluttomuus Lough Reen tutkimuksissa

839

2004/C 084E/3

E-0683/04 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Lääkärintodistukset

840

2004/C 084E/4

E-0685/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Yhteisen ulkopolitiikan ja kolmansien valtioiden, kuten Yhdysvaltojen ja Venäjän, EU:n jäsenvaltioita kohtaan osoittaman erilaisen kohtelun vastakkaisuus

840

2004/C 084E/5

E-0689/04 esittäjä: Harald Ettl komissiolleAihe: Direktiivin 2003/41/EY täytäntöönpano ja jäsenvaltioiden toimivalta ammatillisten lisäeläkkeiden määrittelyssä

842

2004/C 084E/6

E-0690/04 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Asunto-osuuskuntien omistusoikeuden loukkaamista Kreikassa koskevat valitukset

843

2004/C 084E/7

E-0692/04 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Yksityisyyden loukkaaminen tietoyhteiskuntahuippukokouksessa (WSIS)

844

2004/C 084E/8

E-0693/04 esittäjä: Johanna Boogerd-Quaak, Ieke van den Burg ja Joke Swiebel komissiolleAihe: Ehdotus KOM(2003) 657 ja direktiivi 86/378/EY

845

2004/C 084E/9

E-0694/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Komission ulkoisen toiminnan tilintarkastus

846

2004/C 084E/0

E-0697/04 esittäjä: Bill Miller komissiolleAihe: Osuuskassojen valtionapu

846

2004/C 084E/1

E-0698/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Säilykkeet ja oliiviöljy

847

2004/C 084E/2

E-0699/04 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Säilykkeet ja oliiviöljy

848

2004/C 084E/3

E-0701/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Nimitysten vintage ja tawny käyttö kolmansissa maissa

848

2004/C 084E/4

P-0705/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Mafian toiminnan ja järjestäytyneen rikollisuuden valvontaorganisaation perustaminen Euroopan unioniin

850

2004/C 084E/5

E-0706/04 esittäjä: Jaime Valdivielso de Cué komissiolleAihe: Viini

852

2004/C 084E/6

E-0712/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Portugalin vuotuisen sokerikiintiön lisääminen

854

2004/C 084E/7

P-0713/04 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Sinkin riskinarviointiprosessin hallinta

855

2004/C 084E/8

P-0714/04 esittäjä: Antonio Di Pietro komissiolleAihe: Italian valtion sähkölaitoksen (ENEL) Civitavecchiassa sijaitsevan Valdaliga Nord -voimalan muuntaminen.

856

2004/C 084E/9

E-0719/04 esittäjä: Ieke van den Burg komissiolleAihe: Tutkimuksen ja kehityksen määrärahat Alankomaissa osana Lissabonin strategiaa

857

2004/C 084E/0

E-0729/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Poliisivoimien ammattipätevyyden tunnustaminen

859

2004/C 084E/1

E-0731/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Poliisivoimien perhe- ja sosiaalituki

860

2004/C 084E/2

E-0732/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Patojen rakentaminen kansainväliselle alueelle Minho-jokeen

861

2004/C 084E/3

E-0738/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Alueet, jotka eivät tulevaisuudessa enää kuulu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin

861

2004/C 084E/4

E-0741/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Työllisyyden edistämiseksi myönnetyt verohelpotukset

862

2004/C 084E/5

E-0743/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Meda-ohjelma ja alueet

863

2004/C 084E/6

E-0745/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta riskipääomarahastoista

864

2004/C 084E/7

E-0746/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Hedelmä- ja vihannesalan uudistaminen

865

2004/C 084E/8

E-0748/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin rahoitussuunnitelmien synergiaedut

866

2004/C 084E/9

E-0750/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopassa toimivien luokituslaitosten mahdollinen rekisteröinti

867

2004/C 084E/0

E-0751/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Komission tapa järkeistää jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointia

868

2004/C 084E/1

E-0752/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euron ja Euroopan unionin kuvan parantaminen Euroopan unionin ulkopuolisissa valtioissa

868

2004/C 084E/2

E-0753/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euron kansainvälisen painoarvon edistäminen euroalueen maiden ja kolmansien maiden välisessä kaupankäynnissä

869

2004/C 084E/3

E-0754/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Vipurahastoja koskevan Euroopan unionin oikeuskehyksen luominen

870

2004/C 084E/4

E-0755/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevat tilastotiedot

871

2004/C 084E/5

E-0757/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Markkinaosapuolten aseman vahvistaminen Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden yhdentymisessä

872

2004/C 084E/6

E-0758/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Säästäjien luottamuksen menetys viimeaikaisten rahoitusskandaalien vuoksi

873

2004/C 084E/7

E-0759/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistamista koskevat yleiset puitteet

874

2004/C 084E/8

E-0761/04 esittäjä: José García-Margallo y Marfil komissiolleAihe: Euroopan unionin laajuinen toimilupa ja korkotulojen myynti Euroopassa

874

2004/C 084E/9

P-0767/04 esittäjä: Brian Crowley komissiolleAihe: eEurope 2005 -toimintasuunnitelma

875

2004/C 084E/0

P-0771/04 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: La Breña II -patoa koskevat korvaustoimet

876

2004/C 084E/1

E-0780/04 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Uskonnonvapauden loukkaus Yhdistyneessä kuningaskunnassa

877

2004/C 084E/2

E-0781/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Sähkömarkkinoiden vapauttaminen — veden siirroille myönnettävät luvat

878

2004/C 084E/3

E-0782/04 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Sähkömarkkinoiden vapauttaminen - erityiset suojasäännökset

879

2004/C 084E/4

E-0785/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Irlannin/EU:n kansalaisten vanhempien karkottaminen

880

2004/C 084E/5

E-0791/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Ria Formosan luonnonsuojelualueeseen (Natura 2000) kohdistuva uhka

881

2004/C 084E/6

E-0807/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Siviili-ilmailun lentolupakirjan voimassaolon lakkaaminen, kun lupakirjaa käytetään toisessa jäsenvaltiossa tai kun ATPL-lupakirjoja koskevia sääntöjä uudistetaan

882

2004/C 084E/7

E-0816/04 esittäjä: Stefano Zappalà komissiolleAihe: Tutkintojen tunnustaminen

883

2004/C 084E/8

E-0818/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Lietteen sijoittaminen Ingensche Waardeniin

884

2004/C 084E/9

E-0819/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Amsterdamin Eurooppa-koulu

886

2004/C 084E/0

P-0825/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Euroopan komission kyseenalaistama neuvoston oikeudellisen yksikön lausunto

886

2004/C 084E/1

E-0829/04 esittäjä: Mario Mauro komissiolleAihe: Parmalatin romahduksessa mukana ollut Tanzin perheen omistama matkailualan yritys Parmatour

888

2004/C 084E/2

E-0831/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tutkan asennus Pico de Areeiroon ja ympäristövaikutustutkimus

889

2004/C 084E/3

E-0832/04 esittäjä: Anne Ferreira, Ioannis Souladakis ja Catherine Stihler komissiolleAihe: Teattereissa työskentelevät viittomakielen tulkit ja kuulovammaiset katsojat

889

2004/C 084E/4

E-0834/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Yhdeksän vuotta vankeutta 0,5 gramman metadoniannoksen luovuttamisesta Venäjällä

890

2004/C 084E/5

P-0842/04 esittäjä: Daniela Raschhofer komissiolleAihe: Talouskasvuperusta

891

2004/C 084E/6

P-0843/04 esittäjä: Luigi Vinci komissiolleAihe: Myönteinen lausunto Friuli-Venezia Giulian alueen rautatielinjan toteuttamisesta Ronchi sud—Trieste -osuudella linjalla 5

892

2004/C 084E/7

P-0844/04 esittäjä: Ulpu Iivari komissiolleAihe: EU:n lainsäädännön vastaiset telakkatuet

894

2004/C 084E/8

P-0851/04 esittäjä: Gianni Vattimo komissiolleAihe: Eläinten hyvinvointi

895

2004/C 084E/9

E-0855/04 esittäjä: Jean-Maurice Dehousse komissiolleAihe: Turvallisuus Brysselissä

896

2004/C 084E/0

E-0856/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Perinteisen teollisuuden toimintaedellytysten turvaaminen

896

2004/C 084E/1

E-0866/04 esittäjä: Miet Smet komissiolleAihe: Yhteisön myöntämät tuet flaamilaiselle yhteisölle

897

2004/C 084E/2

E-0869/04 esittäjä: Esko Seppänen komissiolleAihe: ECHO ja Tšetšenia

898

2004/C 084E/3

E-0879/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Romano Prodi - uusi keskustapuolue

899

2004/C 084E/4

E-0880/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Asetuksen (EY) N:o 1954/2003 5 artikla

900

2004/C 084E/5

E-0886/04 esittäjä: Piia-Noora Kauppi komissiolleAihe: Tiemaksujärjestelmä

901

2004/C 084E/6

E-0888/04 esittäjä: Bob van den Bos komissiolleAihe: Kreikan teurastamot

901

2004/C 084E/7

E-0890/04 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Oikeus antaa lentäjänkokeeseen tähtäävää opetusta

902

2004/C 084E/8

E-0891/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Valeon tehtaan sulkeminen Portugalissa

903

2004/C 084E/9

E-0893/04 esittäjä: Werner Langen komissiolleAihe: Rajat ylittävien tilisiirtojen kustannukset

904

2004/C 084E/00

P-0895/04 esittäjä: Jan Andersson komissiolleAihe: Helsingborgin satamamaksuja koskeva kiista

905

2004/C 084E/01

E-0897/04 esittäjä: Monica Frassoni, Caroline Lucas, Jean Lambert, Patricia McKenna, Giorgio Celli, Kathalijne Buitenweg, Pasqualina Napoletano, Marco Cappato, Giovanni Procacci ja Chris Davies komissiolleAihe: Munivien kanojen suojelua koskevien direktiivien 1999/74/EY ja 2002/4/EY epäasianmukainen täytäntöönpano Italiassa

906

2004/C 084E/02

E-0898/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Omantunnon syistä palestiinalaisalueiden miehittämistä vastustavien tunnettujen israelilaisten painostaminen sulkemalla heidät toistuvasti ja pitkiksi ajoiksi vankilaan

907

2004/C 084E/03

P-0903/04 esittäjä: Ingo Friedrich komissiolleAihe: Euroopan yhteisöjen/Euroopan unionin virallisen lehden (painetun version) ilmaisten toimitusten lopettaminen Eurotietokeskuksille

908

2004/C 084E/04

E-0906/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Brittiläisten opettajien palkkakynnys Eurooppa-kouluissa

909

2004/C 084E/05

E-0907/04 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Optometristin ammatin suojelu

910

2004/C 084E/06

E-0909/04 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: To Serve and Protect -yritys ja Alankomaiden rautatieyhtiö

911

2004/C 084E/07

E-0910/04 esittäjä: Ingo Friedrich komissiolleAihe: Oliivien tukeminen ja oliivialan markkinajärjestely

911

2004/C 084E/08

E-0912/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Direktiivi 2001/83/EY ja vaatimukset pistekirjoituksen käytöstä

912

2004/C 084E/09

E-0915/04 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Direktiivi 2001/83/EY ja rajatuotteet

913

2004/C 084E/10

E-0923/04 esittäjä: Roger Helmer komissiolleAihe: Kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmä

914

2004/C 084E/11

E-0925/04 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Verenvuototautipotilaiden lääkehoito

914

2004/C 084E/12

E-0926/04 esittäjä: Claude Turmes komissiolleAihe: Terveys ja turvallisuus Euroopan unionin toimielimissä

915

2004/C 084E/13

E-0927/04 esittäjä: Claude Turmes komissiolleAihe: Virallisten julkaisujen toimiston niin kutsuttu prototyyppikäytäntö

916

2004/C 084E/14

E-0931/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Nestemäistä happea sisältäviä kannettavia hengityslaitteita koskevat standardit

918

2004/C 084E/15

E-0932/04 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Kalastuksesta saatavien maksujen merkitys EU:n taloudessa

919

2004/C 084E/16

P-0936/04 esittäjä: Jens-Peter Bonde komissiolleAihe: EU:n taloudellinen tuki myönteiselle julkisuudelle

919

2004/C 084E/17

E-0944/04 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Pienet esineet elintarviketuotteissa

920

2004/C 084E/18

E-0951/04 esittäjä: Angelika Niebler komissiolleAihe: Euroopan unionin sähkö- ja kaasumarkkinoiden toteuttamista koskevat tulkintaohjeet

921

2004/C 084E/19

E-0952/04 esittäjä: Benedetto Della Vedova komissiolleAihe: Yhteisön asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukainen menettely

922

2004/C 084E/20

E-0953/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Syrjintä Romaniassa

923

2004/C 084E/21

E-0960/04 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Kielisyrjintä yhteisön toimielinten palvelukseen ottamisessa

924

2004/C 084E/22

E-0962/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Autojen moottoreiden yhä kasvavien pienhiukkaspäästöjen kansanterveydelle ja ympäristölle aiheuttamat yh suuremmat vaarat

925

2004/C 084E/23

E-0963/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Euro 4 -normeihin perustuvat rajoitukset automoottorin päästämiä pienhiukkasia torjuvien hiukkassuodatti-mien sisällyttämiseen

925

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0962/04 ja E-0963/04

2004/C 084E/24

E-0968/04 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Sähkömagneettisen yhteensopivuuden standardi

927

2004/C 084E/25

P-1001/04 esittäjä: Ulla Sandbæk komissiolleAihe: Iranin pappisvallan kanssa käytävä vähemmistöjä koskeva kriittinen vuoropuhelu

928

2004/C 084E/26

E-1011/04 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Vietnamin ja Laosin vakava ihmisoikeustilanne

929

2004/C 084E/27

E-1020/04 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Rautamarkkinoiden hälyttävä tilanne

929

2004/C 084E/28

E-1024/04 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Olympic Airways

930

2004/C 084E/29

P-1026/04 esittäjä: Joachim Wuermeling komissiolleAihe: Kuorma-autojen akselipainon punnitukset Saksan ja Tšekin rajalla

931

2004/C 084E/30

E-1033/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yleisölainat Portugalin kirjastoissa

932

2004/C 084E/31

E-1034/04 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Komission järjestämissä kilpailuissa tapahtuneet väärinkäytökset

933

2004/C 084E/32

P-1041/04 esittäjä: W.G. van Velzen komissiolleAihe: Matkapuhelinten numeron siirrettävyys

934

2004/C 084E/33

E-1042/04 esittäjä: Roger Helmer ja Charles Tannock komissiolleAihe: Eläkkeet: yksityisten eläkkeiden syrjintä

935

2004/C 084E/34

E-1057/04 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Eräiden Kiinan harjoittamien kauppatapojen vaikutukset yhteisön tekstiilialalle

936

2004/C 084E/35

P-1062/04 esittäjä: Christine De Veyrac komissiolleAihe: Euroopan unionin laajentumisen maahanmuuttoa koskevat ja taloudelliset seuraukset

937

2004/C 084E/36

P-1063/04 esittäjä: Marie-Françoise Duthu komissiolleAihe: Venäjän ja Tšetšenian konflikti — Euroopan unioni sovittelijana Vladimir Putinin ja Aslan Mashadovin hallitusten välillä

938

2004/C 084E/37

E-1072/04 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Ensimmäisen elävän jouluseimen muiston vaaliminen Grecciossa

939

2004/C 084E/38

P-1082/04 esittäjä: Adeline Hazan komissiolleAihe: Alankomaiden päätös karkottaa maasta yli 26000 kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta ihmistä

940

2004/C 084E/39

P-1084/04 esittäjä: Richard Howitt komissiolleAihe: Mahdollinen Euroopan yritysneuvostodirektiivin rikkominen FLS Aerospacen ilmoittamien irtisanomisten yhteydessä

941

2004/C 084E/40

P-1088/04 esittäjä: Arlene McCarthy komissiolleAihe: Eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin mahdollinen rikkominen FLS Aerospace -yhtiön tekemien irtisanomisilmoitusten vuoksi

941

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1084/04 ja P-1088/04

2004/C 084E/41

P-1085/04 esittäjä: Paul Lannoye komissiolleAihe: Kasvinsuojeluaineiden arviointi direktiivin 91/414/ETY puitteissa

942

2004/C 084E/42

P-1087/04 esittäjä: Kyösti Virrankoski komissiolleAihe: Suomen Natura 2000 -verkoston epäselvyydet

944

2004/C 084E/43

P-1093/04 esittäjä: Armin Laschet komissiolleAihe: Saksalaisen TSV Alemannia -jalkapallojoukkueen (Aachen) pelaamien kansainvälisten otteluiden järjestäminen Kerkradessa (Alankomaat)

944

2004/C 084E/44

P-1106/04 esittäjä: Sebastiano Musumeci komissiolleAihe: Rokote bluetongue-tautia vastaan

945

2004/C 084E/45

P-1107/04 esittäjä: Dirk Sterckx komissiolleAihe: Tuen hakemiseen liittyvät hallinnolliset menot

946

2004/C 084E/46

P-1108/04 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Kaasuporaukset Waddenzeessä

947

2004/C 084E/47

E-1109/04 esittäjä: Paul Rübig komissiolleAihe: Ulkomaantulojen verovähennysosuuden rajoittaminen

948

2004/C 084E/48

E-1115/04 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annetun direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Irlannissa.

949

2004/C 084E/49

P-1116/04 esittäjä: Uma Aaltonen komissiolleAihe: Sukupuolivalistus lapsille ja nuorille laajentuvassa unionissa

950

2004/C 084E/50

P-1127/04 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Kaasuporausten muodostama merkittävä uhka Waddenzeelle

951

2004/C 084E/51

E-1136/04 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Euroopan parlamentin vaalien äänioikeus puuttuu 16,5 prosentilta Pohjois-Irlannin asukkaalta monimutkaisen vuosittaisen rekisteröinnin vuoksi

952

2004/C 084E/52

P-1151/04 esittäjä: Elizabeth Lynne komissiolleAihe: Valtuutuksen antaminen ulkomaille lääkärinhoitoon hakeutumiselle

952

2004/C 084E/53

P-1167/04 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Asetus N:o 1954/2003 ja kalastustoiminta Azorien yksinomaisella talousvyöhykkeellä

953

2004/C 084E/54

P-1170/04 esittäjä: Manuel dos Santos komissiolleAihe: Amoreirasin tunnelin rakentaminen Lissaboniin

955

2004/C 084E/55

P-1203/04 esittäjä: Gianfranco Dell’Alba komissiolleAihe: Väitetyt säännönvastaisuudet 8.ACP.PNG.003-hankkeeseen osoitettujen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varojen hallinnoinnissa

956

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

EUROOPAN PARLAMENTTI

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 1)

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/1

---

(2004/C 84 E/0001)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0021/03

esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle

(13. tammikuuta 2003)

Aihe:   Komission johtajien nimittäminen: terveydenhuoltoyksikkö

Yritysten tarjoamia terveydenhuoltopalveluista 24. kesäkuuta 1959 annetussa ILO:n suosituksessa 112 määritellään yhdeksi yrittäjän, työntekijöiden ja heidän työpaikkalääkäriensä luottamuksellisten suhteiden ammatilliseksi takeeksi ”lääkärin tekninen ja moraalinen riippumattomuus” kaikista asianosaisista.

Euroopan parlamentti on puolestaan työturvallisuudesta ja työhygieniasta 1. heinäkuuta 1960 antamassaan päätöslauselmassa vahvistanut, että työterveydenhuollosta vastaavat konkreettisesti yritysten työterveys-yksiköt ja työpaikkalääkärit.

Yritysten työterveyshuoltoa koskevassa 20. heinäkuuta 1962 antamassa suosituksessa (1) komissio pyytää jäsenvaltioita tunnustamaan virallisesti yritysten työterveyshuollon korostaen mm. että ”aina kun se on mahdollista terveydenhuoltoyksikön johtajana pitää olla kokopäivätoiminen työpaikkalääkäri”.

Voiko komissio ilmoittaa miksi se on katsonut aiheelliseksi poiketa ILO:n suosituksen, Euroopan parlamentin päätöslauselman ja jäsenvaltioille itse esittämänsä suosituksen pääperiaatteista nimittämällä oman terveydenhuoltoyksikkönsä johtajaksi virkamiehen, jolla ei ole lääkärin pätevyyttä?

Eikö komissio katso, että tällaiset päätökset voivat vahingoittaa vakavasti sen uskottavuutta Euroopan unionin toimielinten ja kansalaisten keskuudessa?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(14. helmikuuta 2003)

Päinvastoin kuin arvoisan parlamentin jäsenen on käytössään olevien tietojen perusteella annettu uskoa, komissio ei poikkea jäsenvaltioille antamistaan työterveyspalvelujen tärkeyttä koskevista suosituksistaan.

Brysselin terveydenhuoltoyksikön aiemman päällikön jäätyä eläkkeelle komissio teki vuonna 2002 päätöksen erityisesti vahvistaakseen yksikköään kiinnittämällä enemmän huomiota sen hallintoon ja nimittämällä kaksi henkilökunnan jäsentä johtamaan sitä. Yksikön päällikön virkaan nimitettiin hallintovirkamies, jolla on osoitettua hallintokokemusta, ja samalla perustettiin uusi lääketieteellisen neuvonantajan virka. Neuvonantaja on yksikössä kattavasti vastuussa lääketieteellisistä näkökohdista. Tähän virkaan nimitettiin lääkäri, jolla on laajalti tunnustettua työterveysalan asiantuntemusta. Lääketieteellisen neuvonantajan palkkaluokka tai asema ei ole alempi kuin kenenkään muun terveydenhuoltoyksikön henkilökunnan jäsenen.

Komissiota tukeutui päätöksenteossaan tietoihin siitä, millä tavalla sairaalahallinto on organisoitu joissakin jäsenvaltioissa.

Komissio on varma siitä, että arvoisa parlamentin jäsen haluaa korjata kysymyksessään epähuomiossa esitetyn käsityksen, että komissio olisi nimittänyt ILOn suositusten vastaisesti terveydenhuoltoyksikkönsä päälliköksi ”virkamiehen, jolla ei ole lääketieteellistä tietämystä”.

---

(1)  EYVL Β 80, 31.8.1962, s. 2181.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/2

---

(2004/C 84 E/0002)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/03

esittäjä(t): Maria Sanders-ten Holte (ELDR) komissiolle

(10. helmikuuta 2003)

Aihe:   Uuden sukupolven palkkasoturit

Vaikka vanha palkkasoturijärjestelmä ei vielä ole täysin kadonnut, Afrikan mantereen konflikteihin on tullut uudenlaisia palkkasotureita. Kyseiset sotilaat tarjoavat armeijan palveluja, joihin kuuluvat rauhan turvaaminen tai aselevon valvonta. Merkille pantavaa kehityksessä on, että syntyy pieniä sotilasryhmiä, jotka tarjoavat palvelujaan hallituksille ja liikeyrityksille.

| 1. | Onko komissiolla tietoja ulkomaalaisten sotilaiden toiminnasta Afrikan konflikteissa? |
| --- | --- |

1.

Onko komissiolla tietoja ulkomaalaisten sotilaiden toiminnasta Afrikan konflikteissa?

| 2. | Voiko komissio kertoa, mikä on kyseisten sotilaiden rooli erityisesti Länsi-Afrikan maiden rajoilla käytävissä sodissa? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio kertoa, mikä on kyseisten sotilaiden rooli erityisesti Länsi-Afrikan maiden rajoilla käytävissä sodissa?

| 3. | Missä määrin Euroopan unioni ottaa huomioon tämän uuden ilmiön, kun se laatii strategioita rauhan aikaansaamiseksi ja konfliktien torjumiseksi Afrikassa? |
| --- | --- |

3.

Missä määrin Euroopan unioni ottaa huomioon tämän uuden ilmiön, kun se laatii strategioita rauhan aikaansaamiseksi ja konfliktien torjumiseksi Afrikassa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2003)

| 1. | Komissio on tietoinen Afrikan ulkomaalaispiireissä kiertävistä lehtiartikkeleista ja huhuista, jotka koskevat Afrikan konflikteihin osallistuvia palkkasotureita. Komissiota on myös informoitu siitä, että joissakin tapauksissa palkkasoturit ovat tarjonneet palveluitaan hallituksille ja/tai liikeyrityksille. Komissio ei kuitenkaan ole siinä asemassa, että se voisi saada tällaisia tiedustelutietoja muuten kuin satunnaisesti. |
| --- | --- |

1.

Komissio on tietoinen Afrikan ulkomaalaispiireissä kiertävistä lehtiartikkeleista ja huhuista, jotka koskevat Afrikan konflikteihin osallistuvia palkkasotureita. Komissiota on myös informoitu siitä, että joissakin tapauksissa palkkasoturit ovat tarjonneet palveluitaan hallituksille ja/tai liikeyrityksille. Komissio ei kuitenkaan ole siinä asemassa, että se voisi saada tällaisia tiedustelutietoja muuten kuin satunnaisesti.

| 2. | On huhuja ja myöskin silminnäkijälausuntoja siitä, että Sierra Leonessa kotiutettuja taistelijoita on liittynyt kapinallisjoukkoihin Liberiassa ja Norsunluurannikon länsiosissa. |
| --- | --- |

2.

On huhuja ja myöskin silminnäkijälausuntoja siitä, että Sierra Leonessa kotiutettuja taistelijoita on liittynyt kapinallisjoukkoihin Liberiassa ja Norsunluurannikon länsiosissa.

| 3. | Komissio tukee Rabatin rauhanprosessin yhteydessä tehtyjä Mano-joen unionin aluetta koskevia aloitteita ja kansainvälisen Liberian kontaktiryhmän aloitteita tulitauon ja rauhanneuvottelujen edistämiseksi Liberian hallituksen ja Luoteis-Liberiassa toimivien kapinallisten välillä. Komissio tukee myös sierraleonelaisten taistelijoiden yhteiskuntaan uudelleen sopeuttamista. |
| --- | --- |

3.

Komissio tukee Rabatin rauhanprosessin yhteydessä tehtyjä Mano-joen unionin aluetta koskevia aloitteita ja kansainvälisen Liberian kontaktiryhmän aloitteita tulitauon ja rauhanneuvottelujen edistämiseksi Liberian hallituksen ja Luoteis-Liberiassa toimivien kapinallisten välillä. Komissio tukee myös sierraleonelaisten taistelijoiden yhteiskuntaan uudelleen sopeuttamista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/3

---

(2004/C 84 E/0003)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0561/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(27. helmikuuta 2003)

Aihe:   Hamadi Jebalin nälkälakko

Al Fajr -viikkolehden entinen päätoimittaja Hamadi Jebali on ollut nälkälakossa 13. tammikuuta 2003 lähtien eli jo 36 päivää. Poliittisten vankien kansainvälisen tukijärjestön AISPP:n mukaan Jebali vietiin 12. helmikuuta Bizerten sairaalan ensiapuosastolle. Vaikka sekä Tunisiassa että muualla maailmassa on esitetty lukuisia pyyntöjä Jebalin vapauttamiseksi, Tunisian viranomaiset eivät edelleenkään ole reagoineet tilanteeseen. Eräs Toimittajat ilman rajoja -järjestön jäsen oli pyytänyt päästä käymään Jebalin luona Nadorin vankilassa, joka sijaitsee Tunisian pohjoisosassa sijaitsevassa Bizerten kaupungissa, mutta sai 6. helmikuuta vankiloiden keskushallinnolta kielteisen vastauksen pyyntöönsä. Sekä Jebalin asianajaja Mohamed Nouri että Jebalin puoliso ovat kertoneet, että Tunisian kansallisesta turvallisuudesta vastaavan elimen jäsenet ovat painostaneet Jebalia erittäin voimakkaasti, jotta tämä lopettaisi nälkälakkonsa. Jebalin puolison ja hänen tyttäriensä asunto on valvonnan alaisena, ja heiltä on riistetty passit. Vuonna 1992 Tunisin sotatuomioistuin tuomitsi Jebalin 16 vuoden vankeuteen ”kuulumisesta laittomaan järjestöön”. Tuolloin Jebali oli juuri kärsinyt vuoden vankeusrangaistuksen sotatuomioistuinjärjestelmää kritisoivan artikkelin julkaisemisesta.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Hamaldi Jebalin hyväksi? Onko komissio voinut Tunisissa olevan lähetystönsä välityksellä hankkia suoraan tietoja Jebalin pidätysolosuhteista ja hänen terveydentilastaan yli kuukauden nälkälakon jälkeen? Onko komissio nostanut esiin kysymystä yleisestä armahduksesta vuosien 1980—1990 välisenä aikana mielipiderikoksista tuomituille ja mikäli on, miten Tunisian viranomaiset ovat siihen reagoineet?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/3

---

(2004/C 84 E/0004)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0646/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(4. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Mohammed Charfiin kohdistuva herjauskampanja

Arvossapidetty yksityisoikeuden professori ja Tunisian ihmisoikeusyhdistyksen entinen puheenjohtaja (1988 — 1989) Mohammed Charfi on joutunut viime päivinä Kairouanin imaamin Abdehrrame Khlifin (Tunisian hallituspuolueen kansanedustaja vuosina 1989—1994) uhkausten kohteeksi. Imaamin kesäkuussa 2002 pitämässään, yliampuvassa ja fanaattisessa saarnassa esittämistä uhkauksista on tehty videonauhoite, jota on esitetty viime päivinä. Uhkaukset perustuvat Mohammed Charfin kannanottojen törkeään vääristelyyn, ja niillä lietsotaan väkivaltaa. Tunisian opetusministerinä vuosina 1989—1994 toiminut ja Unescoin palkitsema Mohammed Charfi on kirjoittanut muun muassa islamia ja vapautta käsittelevän esseen, joka on julkaistu Ranskassa vuonna 1998 ja joka kiellettiin alunperin Tunisiassa. Kielto peruttiin viime vuonna, ja sen jälkeen Mohammed Charfi on joutunut maan valtakoneistoa lähellä olevan lehdistön herjauskampanjan kohteeksi.

Onko komissio tietoinen Mohammed Charfin tilanteesta ja onko se pyytänyt Tunisian viranomaisilta selitystä jatkuvaan häirintä- ja herjauskampanjaan, jonka kohteeksi Charfi on julkisesti joutunut? Koska Ben Alin hallinto käyttää islamistisen En Nahdha -liikkeen tukahduttamista tekosyynä oikeuttaakseen jatkuvat hyökkäykset kansalaisten vapautta kohtaan, voiko komissio suhtautua välinpitämättömästi valtakoneiston tekosyihin ja juonitteluihin, jotka ovat antaneet Kairouanin imaamille tilaisuuden jakaa suvaitsemattomia ja kiihkouskonnollisuuteen perustuvia tuomioita? Katsooko komissio, että sen velvollisuutena on asettua avoimesti vastustamaan Tunisian hallituksen tukahduttamistoimia kaikin mahdollisin poliittisin ja diplomaattisin keinoin niiden demokraattisten arvojen nimissä, joille Euroopan unionin ja Tunisian välinen assosiaatiosopimus perustuu?

Christopher Pattenin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0561/03 ja E-0646/03

(21. maaliskuuta 2003)

Komissio seuraa huolestuneena Hamadi Jebalin sekä muiden vastaavassa tilanteessa olevien pidätettyjen nälkälakkoa. Arvoisalle parlamentin jäsenelle on tiedotettu unionin ja komission kannasta erityisesti pidätysoloihin Tunisiassa sekä käytössämme olevista välineistä etenkin poliittisten vankien tilanteen parantamiseksi. (Ks. komission vastaukset arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-0250/03, E-0263/03 (1), E-3031/02 (2), E-2526/02, E-2597/02 ja E-2629/02 (3)).

Unioni jatkaa Tunisissa toimivien edustustojen päälliköiden välityksellä nälkälakko-aallon seuraamista Tunisian vankiloissa, Hamadi Jebalin tilanne mukaan luettuna.

Keskusteluissaan Tunisian viranomaisten kanssa komissio ei ole ottanut esille kysymystä vuosien 1980 ja 1990 välillä tehdyistä mielipiderikoksista tuomittujen yleisestä armahtamisesta.

Mohammed Charfin osalta komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Näin ollen sillä ei ole tietoa Kairouanin uskonnollisten viranomaisten väitetyistä teoista ja lausunnoista, mutta komissio pyrkii hankkimaan asiasta tietoja Tunisissa toimivan lähetystönsä kautta.

Mitä tulee demokraattisten arvojen kunnioittamiseen, mikä muodostaa olennaisen osan assosiaatiosopimusta, unionin puheenjohtajavaltio sekä sen kanssa näihin asioihin liittyvissä tehtävissä toimiva komissio jatkavat poliittista vuoropuhelua Tunisian viranomaisten kanssa, jotta näitä arvoja kunnioitettaisiin Tunisiassa.

---

(1)  EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 202.

(2)  EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 90.

(3)  EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 26.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/4

---

(2004/C 84 E/0005)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0620/03

esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle

(3. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Sijoittautumisvapaus ja autokatsastuslisenssin saaminen Saksassa

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklassa kielletään rajoitukset, jotka koskevat jäsenvaltion kansalaisen vapautta sijoittautua toisen jäsenvaltion alueelle, paisti jos on perusteltuja yleiseen etuun liittyviä syitä rajoittaa tätä vapautta. Yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut näitä rajoituksia niin, että niihin sisältyvät myös toimet tai määräykset, joita sovelletaan yhtäläisesti erottelematta oman maan kansalaisia muista, mutta jotka käytännössä estävät tai hankaloittavat kansalaisten asettumista kotimaansa ulkopuolelle.

Saksassa moottoriajoneuvojen liikennöinnistä 28. syyskuuta 1988 annetun asetuksen (Straßenverkehrs-Zulassungs-Ordnung — StVZO) liitteessä VIII b vahvistetaan edellytykset, jotka niiden laitosten, jotka haluavat suorittaa Saksassa ajoneuvojen katsastuksia, on täytettävä saadakseen asiaankuuluvan luvan osavaltioilta. Asetuksen mukaan viranomaisen tunnustuksen saamiseksi on esitettävä eräitä asiakirjoja ja osoitettava, että täyttyvät tietyt tosiasialliset edellytykset, kuten se, että lupaa hakevan organisaation on muodostanut ja sitä pitää yllä vähintään 60 riippumatonta asiantuntijaa, joista tietyn määrän kotipaikka on oltava alueella, jota varten lupaa haetaan.

Eikö komissio katso, että näiden tosiasiallisten vaatimusten täyttäminen etukäteen luvan saamiseksi vaikeuttaa sijoittautumisvapauden toteutumista, koska edellytyksenä on monia investointeja ja yrittäjän riskejä, jotka käytännössä vaikeuttavat toisen jäsenvaltion kansalaisen sijoittautumista Saksaan katsastustoiminnan aloittamiseksi.

Eikö komissio katso, että Saksan lainsäädännön asettamat vaatimukset rajoittavat kohtuuttomasti sijoittautumisvapautta, vaikka kyseisiä rajoituksia voitaisiin perustella yleisellä edulla?

Eikö komissio katso, että kyseiset määräykset ovat neuvoston direktiivin 96/96/EY (1), annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, vastaisia?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Sen jälkeen kun arvoisa parlamentin jäsen esitti Saksassa katsastusta harjoittavien keskusten perustamisen ehtoja koskevan kirjallisen kysymyksen 620/03 (2) ja parlamentin jäsenet Jaime Valdivielso de Cué ja Alejo Vidal-Quadras Roca esittivät samaa asiaa koskevat suulliset kysymykset 150/03 (3) ja 153/03 (3), komissio kiirehti tutkimusta, jonka kohteena oli 28. syyskuuta 1998 annetun asetuksen (StVZO) liitteessä VIII b olevat säännökset.

Tutkimuksesta käy ilmi, että oikeushenkilöiden, jotka haluavat suorittaa ajoneuvojen katsastusta Saksassa, pitää saada jokaiselta osavaltiolta lupa ja täyttää erilaisia ehtoja, jotka liittyvät erityisesti yrityksen perustamiseen ja sen hallinnoimiseen. Tähän se tarvitsee vähintään 60 asiantuntijaa, joista riittävän määrän on oltava katsastusinsinöörejä ja joiden kotipaikan pitää olla sillä alueella, jolla lupaa haetaan.

EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan mukaan kaikki sijoittautumisvapautta suhteettomasti rajoittavat toimet ovat kiellettyjä. Sen lisäksi oikeuskäytännön mukaan EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa kielletään kansallisuuteen perustuvan syrjinnän (4) ja peitellyn syrjinnän (5) lisäksi ”sellaiset kansalliset toimenpiteet (...) jotka — vaikka niitä sovelletaan ilman kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää — voivat estää jäsenvaltion kansalaisia, mukaan lukien sen jäsenvaltion kansalaiset, jonka toimenpiteestä on kysymys, käyttämästä perustamissopimuksessa taattuja perusvapauksia tai jotka tekevät niiden käytöstä vähemmän houkuttelevaa” (6). Rajoitukset voivat kuitenkin olla EY:n perustamissopimuksen mukaisia, jos ne ovat perusteltuja ”yleisen edun mukaisista pakottavista syistä (ks. tältä osin asia 71/76, Thieffry, tuomio 28.4.1977, 12—15 kohta). Lisäksi edellytyksenä on se, että kyseisellä kansallisella sääntelyllä voidaan saavuttaa tavoiteltu päämäärä ja että sillä ei ylitetä sitä, mikä on välttämätöntä kyseisen päämäärän saavuttamiseksi” (6).

Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan StVZO:ssa olevien säännösten tarkoituksena on varmistaa katsastuksesta huolehtivien elinten riippumattomuus ja tehokkuus ja niiden sisäisen rakenteen suoritus-kykyisyys ja avoimuus toiminta-alueellaan.

Vaikka vaikuttaa siltä, että jäsenvaltiot toimivat lainmukaisesti, kun ne ryhtyvät liikenneturvallisuuden varmistamisen nimissä kaikkiin tarvittaviin toimiin ajoneuvojen katsastuksen laadun ja menetelmien valvomiseksi, niiden on kuitenkin käytettävä tätä tarkoitusta varten oikeassa suhteessa olevia keinoja. Komissio epäilee, että StVZO:n säännökset eivät ole oikeassa suhteessa. Käsiteltävänä oleva kysymys kirjataan sen vuoksi valituksena EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa tarkoitettua menettelyä varten.

---

(1)  EYVL L 46, 17.2.1997, s. 1.

(2)  EUVL C 222 E, 18.9.2003.

(3)  Huhtikuun istunto 2003.

(4)  Asia 168/91, Konstantidinis, tuomio 30.3.1993, 12 kohta.

(5)  Asia C-330/91, Commerzbank, tuomio 13.7.1993, 14 kohta.

(6)  Asia C-19/92, Kraus, tuomio 31.3.1993, 32 kohta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/5

---

(2004/C 84 E/0006)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0759/03

esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle

(6. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Euroopan komission terveydenhuoltoyksikkö

Komission vastaus kirjalliseen kysymykseen P-0021/03 (1) osoittaa, että terveydenhuoltoyksikön johtajan valinta on tehty väärän tulkinnan perusteella sairaalahallinnosta eräissä jäsenvaltioissa. Virhe on siinä, että on haluttu laittaa yhtäläisyysmerkit työterveyshuollon ehkäisy- ja seurantatoiminnan ja sairaaloiden pääasiassa hoitamiseen pyrkivien tavoitteiden välillä.

Komissio ja muut yhteisön toimielimet ovat itse asiassa tietoisia tästä erosta, ja ne ovat aina asettaneet terveydenhuoltoyksiköt työpaikkalääkärin alaisuuteen kunnioittaen näin ILOn ja komission itsensä antamien suositusten henkeä ja kirjainta.

On mahdotonta nähdä, mitkä näkökohdat, jotka eivät ole ”puhtaasti lääketieteellisiä”, ovat perusteena sille, että yksikön johtoon on asetettu hallintovirkamies. Eikö komissio katso, että sen terveydenhuoltoyksikön uusi organisaatio on ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, joka koskee resurssien moitteetonta hallinnointia, ja uhkaa rikkoa periaatetta, jonka mukaan toimielimen ja sen virkamiesten välillä tulee vallita luottamus?

Mitä toimia komissio on toteuttanut sen välttämiseksi, että yksikön päällikkö — jolla ei ole lääketieteellistä tietämystä — saa tietoonsa, vaikka vahingossakin, terveydenhuoltoyksikön asiakirjoissa olevia tietoja? Onko Euroopan tietosuojavaltuutetulle tiedotettu näistä toimista 18. joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (2) 27 artiklan mukaisesti?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastus

(8. huhtikuuta 2003)

Komissio vahvistaa uudelleen, kuten parlamentinjäsenen kirjalliseen kysymykseen numero P-0021/03 (3) annetussa vastauksessa todetaan, että kaikki terveydenhoitoon liittyvät asiat ovat terveydenhuoltoyksikön johtavan ylilääkärin hoidossa ja komissio luottaa täysin hänen pätevyyteensä ja kokemukseensa.

Hallintovirkamies, jonka tehtävät parlamentin jäsen asettaa kyseenalaisiksi, ei pääse käsiksi potilastietoihin. Komissio huomauttaa myös, että asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) 49 artiklassa viitataan henkilöstösääntöjen 17 artiklaan, jossa taataan henkilötietojen luottamuksellisuus. Mainitun artiklan säännökset varmistavat, että tiukka salassapitovelvollisuus koskee terveydenhuoltoyksikön sihteeristön henkilökuntaa, joka voi nähdä potilastietoja.

Asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artiklan 3 kohdan mukaan ” ... näitä tietoja käsittelee terveydenhuollon ammattikoulutuksen saanut henkilö, jota koskee salassapitovelvollisuus, tai muu henkilö, jolla on vastaava velvoite”.

Säännösten mukaan kaikki sellaiset tietojen käsittelyt, joihin saattaa liittyä erityisiä rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin liittyviä vaaroja on ilmoitettava 27 artiklassa tarkoitettua ennakkotarkastusta varten Euroopan tietosuojavaltuutetulle, kun valtuutettu on aloittanut toimintansa.

Edellisessä vastauksessa ollut viittaus sairaalan hallintoon ei ollut ”virheellinen”, vaan se oli tarkoitettu yksinomaan esimerkiksi suurten organisaatioiden hallinnon järjestämistavoista ja lisätiedoksi parlamentin jäsenelle. Sairaaloiden ja muiden terveydenhuoltoyksiköiden tavoitteet ovat parlamentin jäsenen omien sanojen mukaan ”pääasiassa hoidollisia”. Organisaatioyksiköltä on kuitenkin myös hallinnoitava tehokkaasti. Hallintovirkamiehen nimittäminen hallinnon johtajaksi antaa lääketieteen asiantuntijoille mahdollisuuden keskittyä yksinomaan yksikön olennaisen tärkeisiin lääketieteellisiin tehtäviin.

---

(1)  Katso sivu 1.

(2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

(3)  Katso sivu 1.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 8, 12.1.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/6

---

(2004/C 84 E/0007)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0844/03

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(18. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Yrityskonsultointisopimukset

Andersen Consultingin ja Ernst & Youngin kaltaiset konsultointipalveluja tarjoavat yritykset ovat viime aikoina nousseet otsikoihin, koska niiden konsultointipalveluja on epäilty puutteellisesti tehdyiksi. Andersen Consulting joutui arvostelun kohteeksi Enron-skandaalin yhteydessä; Ernst & Young puolestaan siksi, että Geneven kantonin hallitus vaatii siltä kolmen miljardin Sveitsin frangin suuruisia korvauksia yrityksen kantonin keskuspankille tekemässä konsultoinnissa paljastuneiden puutteiden takia.

Näiden tapausten johdosta esitän komissiolle seuraavat kysymykset:

| — | Kuinka monta sopimusta komissio teki konsultointiyritysten kanssa vuonna 2002? Mikä oli näiden sopimusten yhteisarvo? |
| --- | --- |

—

Kuinka monta sopimusta komissio teki konsultointiyritysten kanssa vuonna 2002? Mikä oli näiden sopimusten yhteisarvo?

| — | Onko komissio koskaan havainnut puutteita tehdyssä konsultoinnissa? Mitä kriteerejä komissio käyttää konsultointipalvelujen arvioimiseen? |
| --- | --- |

—

Onko komissio koskaan havainnut puutteita tehdyssä konsultoinnissa? Mitä kriteerejä komissio käyttää konsultointipalvelujen arvioimiseen?

| — | Onko komissiolle koskaan aiheutunut taloudellista vahinkoa konsultointiyrityksen kanssa tehdystä sopimuksesta? |
| --- | --- |

—

Onko komissiolle koskaan aiheutunut taloudellista vahinkoa konsultointiyrityksen kanssa tehdystä sopimuksesta?

| — | Kuinka suuri mahdollinen vahinko oli? Vaadittiinko vahingonkorvausta? Miksi vahingonkorvausta ei mahdollisesti vaadittu? |
| --- | --- |

—

Kuinka suuri mahdollinen vahinko oli? Vaadittiinko vahingonkorvausta? Miksi vahingonkorvausta ei mahdollisesti vaadittu?

| — | Miksi komissio käyttää konsultointipalveluja tarjoavia yrityksiä eikä teetä konsultointia omilla työntekijöillään? |
| --- | --- |

—

Miksi komissio käyttää konsultointipalveluja tarjoavia yrityksiä eikä teetä konsultointia omilla työntekijöillään?

Michaele Sehreyer in komission puolesta antama täydentävä vastaus

(3. helmikuuta 2004)

| 1. | Komission palvelusopimuksia varten nykyisin käyttämässä mallissa on ainakin kymmenen artiklaa, joissa viitataan konsultointipalvelujen arviointiin ja laadunvalvontaan. Tärkein lauseke koskee sopimuksen aiheen määrittelyä ja viittaa tarjouspyynnön tekniseen eritelmään ja itse tarjoukseen. Toimeksisaajan on täytettävä velvoitteensa parhaan ammattitavan mukaan. Näiden velvoitteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi lausekkeessa määritellään väliraporttien ja tarkastusten aikataulu. Väli- ja loppusuoritusten maksatus riippuu teknisten raporttien toimittamisesta ja niiden hyväksymisestä.
  Toimeksisaajan velvoitteiden täyttämättä jättäminen johtaa maksujen vähentämiseen, seuraamusten määräämiseen ja mahdollisesti sopimuksen irtisanomiseen. Toimeksisaaja ei saa käyttää alihankkijoita ilman ennakkosuostumusta. Sen on myös korvattava uudella sellainen henkilöstö, joka ei täytä parhaan ammattitavan mukaisten palvelujen tarjoamisen vaatimuksia, noudatettava salassapitovelvollisuutta sekä osallistuttava komission, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston suorittamiin tarkastuksiin. |
| --- | --- |

1.

Komission palvelusopimuksia varten nykyisin käyttämässä mallissa on ainakin kymmenen artiklaa, joissa viitataan konsultointipalvelujen arviointiin ja laadunvalvontaan. Tärkein lauseke koskee sopimuksen aiheen määrittelyä ja viittaa tarjouspyynnön tekniseen eritelmään ja itse tarjoukseen. Toimeksisaajan on täytettävä velvoitteensa parhaan ammattitavan mukaan. Näiden velvoitteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi lausekkeessa määritellään väliraporttien ja tarkastusten aikataulu. Väli- ja loppusuoritusten maksatus riippuu teknisten raporttien toimittamisesta ja niiden hyväksymisestä.

Toimeksisaajan velvoitteiden täyttämättä jättäminen johtaa maksujen vähentämiseen, seuraamusten määräämiseen ja mahdollisesti sopimuksen irtisanomiseen. Toimeksisaaja ei saa käyttää alihankkijoita ilman ennakkosuostumusta. Sen on myös korvattava uudella sellainen henkilöstö, joka ei täytä parhaan ammattitavan mukaisten palvelujen tarjoamisen vaatimuksia, noudatettava salassapitovelvollisuutta sekä osallistuttava komission, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston suorittamiin tarkastuksiin.

| 2. | Sopimusten hallinnointi on kussakin pääosastossa asiasta vastaavien virkamiesten (sopimusten hallinnoijat) tehtävä. Sopimusten hajautettu hallinnointi on osoittautunut tehokkaimmaksi lähestymistavaksi, koska pääosastojen sopimusten hallinnoijilla on yksittäisten sopimusten täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia ja ehtoja koskevat tiedot.
  Arvoisa parlamentinjäsen tietänee, että Romano Prodin johtama komissio päätti kehittää keskitetyn sopimukset ja sopimuspuolet kattavan ICON-DB-tietokannan (Interactive Contracts Network Database). Keskitettyjä tilastoja tarjoavan tietokannan toteuttaminen edistyy hyvin. Komission ”Valkoiseen kirjaan komission uudistamisesta” (1) sisältyvän toimen 74 mukaisesti tietokanta sisältää myös tiedot sellaisista ehdokkaista ja tarjouksen tekijöistä, joita koskee jokin varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa kuvailluista tilanteista. Komission yksiköittäin eritellyt, keskitetyt ja yhdistetyt tilastot ovat tietokannan ansiosta jatkossa nopeammin käytettävissä.
  Komissio voi kuitenkin antaa kirjanpidon analyysiin perustuvia keskitettyjä tilastotietoja. Komissiolle tarjotuista palveluista (johdon konsultointipalvelut mukaan luettuina) viidelle tärkeimmälle kansainväliselle konsultointiyritykselle suoritettujen maksujen määrä oli vuonna 2002 noin 31 miljoonaa euroa.
  Kaksi taulukkoa, joista käyvät ilmi komission viidelle tärkeimmälle konsultointiyritykselle suorittamat maksut, toimitetaan suoraan parlamentinjäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. |
| --- | --- |

2.

Sopimusten hallinnointi on kussakin pääosastossa asiasta vastaavien virkamiesten (sopimusten hallinnoijat) tehtävä. Sopimusten hajautettu hallinnointi on osoittautunut tehokkaimmaksi lähestymistavaksi, koska pääosastojen sopimusten hallinnoijilla on yksittäisten sopimusten täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia ja ehtoja koskevat tiedot.

Arvoisa parlamentinjäsen tietänee, että Romano Prodin johtama komissio päätti kehittää keskitetyn sopimukset ja sopimuspuolet kattavan ICON-DB-tietokannan (Interactive Contracts Network Database). Keskitettyjä tilastoja tarjoavan tietokannan toteuttaminen edistyy hyvin. Komission ”Valkoiseen kirjaan komission uudistamisesta” (1) sisältyvän toimen 74 mukaisesti tietokanta sisältää myös tiedot sellaisista ehdokkaista ja tarjouksen tekijöistä, joita koskee jokin varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa kuvailluista tilanteista. Komission yksiköittäin eritellyt, keskitetyt ja yhdistetyt tilastot ovat tietokannan ansiosta jatkossa nopeammin käytettävissä.

Komissio voi kuitenkin antaa kirjanpidon analyysiin perustuvia keskitettyjä tilastotietoja. Komissiolle tarjotuista palveluista (johdon konsultointipalvelut mukaan luettuina) viidelle tärkeimmälle kansainväliselle konsultointiyritykselle suoritettujen maksujen määrä oli vuonna 2002 noin 31 miljoonaa euroa.

Kaksi taulukkoa, joista käyvät ilmi komission viidelle tärkeimmälle konsultointiyritykselle suorittamat maksut, toimitetaan suoraan parlamentinjäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.

| 3. | Epätyydyttävä työskentely ”rikkoo sopimusvelvoitteita” ja on siten varainhoitoasetuksen 93 artiklan f kohdan mukainen syy hankintamenettelyn ulkopuolelle sulkemiseen. Tämä arviointiperuste sisällytetään ICON-DB:n käytännön sovelluksiin. Mitään kyseisistä viidestä yrityksestä ei tällä hetkellä mainita komission ennakkovaroitusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

3.

Epätyydyttävä työskentely ”rikkoo sopimusvelvoitteita” ja on siten varainhoitoasetuksen 93 artiklan f kohdan mukainen syy hankintamenettelyn ulkopuolelle sulkemiseen. Tämä arviointiperuste sisällytetään ICON-DB:n käytännön sovelluksiin. Mitään kyseisistä viidestä yrityksestä ei tällä hetkellä mainita komission ennakkovaroitusjärjestelmässä.

| 4. | Perintämääräys merkitsee, että järjestävä yksikkö on todennut komissiolla olevan selvän, rahassa määritellyn ja erääntyneen saamisen velalliselta. Perintämääräys ei välttämättä merkitse sitä, että velallinen on toimeenpannut sopimuksen epätyydyttävästi. Se voi esimerkiksi liittyä alun perin suunnitellusta, mutta lopulta toimeksiannon ulkopuolelle jätetystä palvelusta maksetun ennakkomaksun takaisinperintään.
  Perintämääräykset on esitetty seuraavien toimeksisaajien osalta:






  — | Coopers & Lybrand (Yhdistynyt kuningaskunta), 43 892,66 euroa, joka maksettiin kuittaamalla määrä muilla saatavilla (määräys 3240014022, 1997, kuittaus 1999), |
| --- | --- | --- |

4.

Perintämääräys merkitsee, että järjestävä yksikkö on todennut komissiolla olevan selvän, rahassa määritellyn ja erääntyneen saamisen velalliselta. Perintämääräys ei välttämättä merkitse sitä, että velallinen on toimeenpannut sopimuksen epätyydyttävästi. Se voi esimerkiksi liittyä alun perin suunnitellusta, mutta lopulta toimeksiannon ulkopuolelle jätetystä palvelusta maksetun ennakkomaksun takaisinperintään.

Perintämääräykset on esitetty seuraavien toimeksisaajien osalta:

—

Coopers & Lybrand (Yhdistynyt kuningaskunta), 43 892,66 euroa, joka maksettiin kuittaamalla määrä muilla saatavilla (määräys 3240014022, 1997, kuittaus 1999),

| — | Deloitte & Touche (Kreikka), 26 145,53 euroa (määräys 3240402821, 2003), joka tullaan kuittaamaan, |
| --- | --- |

—

Deloitte & Touche (Kreikka), 26 145,53 euroa (määräys 3240402821, 2003), joka tullaan kuittaamaan,

| — | Ernst&Young (Yhdistynyt kuningaskunta), 103 346,41 euroa (määräys 3240016239, 1999), joka on maksettu. |
| --- | --- |

—

Ernst&Young (Yhdistynyt kuningaskunta), 103 346,41 euroa (määräys 3240016239, 1999), joka on maksettu.

| 5. | Valikoitujen liikkeenjohdon konsultointiyritysten palveluja käyttämällä voidaan palkata asiantuntijoita, jotka tuntevat vastaavanlaiset julkiset tai yksityiset organisaatiot perusteellisesti ja ovat todennäköisesti suorittaneet niissä vastaavia tehtäviä. Taitojen yhdistelmänsä avulla nämä asiantuntijat voivat tarjota uusia ja erilaisia lähestymistapoja, jotka ovat sekä hyödyllisiä että välttämättömiä tiettyjen asioiden hoitamisessa.
  Parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenenä parlamentinjäsen on myös tietoinen komission vaikeasta henkilöstötilanteesta. |
| --- | --- |

5.

Valikoitujen liikkeenjohdon konsultointiyritysten palveluja käyttämällä voidaan palkata asiantuntijoita, jotka tuntevat vastaavanlaiset julkiset tai yksityiset organisaatiot perusteellisesti ja ovat todennäköisesti suorittaneet niissä vastaavia tehtäviä. Taitojen yhdistelmänsä avulla nämä asiantuntijat voivat tarjota uusia ja erilaisia lähestymistapoja, jotka ovat sekä hyödyllisiä että välttämättömiä tiettyjen asioiden hoitamisessa.

Parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenenä parlamentinjäsen on myös tietoinen komission vaikeasta henkilöstötilanteesta.

---

(1)  Valkoisen kirjan mukaan (toimi 74: sopimustietokanta) [II osa, ks. KOM(2000) 200 lopullinen, nide II]: ”Keskitettyyn tietokantaan kootaan kaikki komission tekemät hankinta- ja rahoitussopimukset. Maksusitoumuksen tekeminen edellyttää aina, että sopimuskumppaniksi aiottua osapuolta koskevat tiedot on viety tietokantaan. Tietokanta sisältää kaikki merkitykselliset tiedot sopimuksen aiheesta, sopimuskumppanista, edunsaajista (mukaan luettuna tärkeimmät välilliset edunsaajat) ja täytäntöönpanosta”.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/8

---

(2004/C 84 E/0008)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1350/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(10. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Rajatylittävät sijoitukset

Katsooko komissio, että euron käyttöönotto on lisännyt rajatylittäviä sijoituksia rahauudistukseen osallistuvissa jäsenvaltioissa? Päivittääkö komissio minulle edellisissä vastauksissa annetut luvut, jotka osoittavat, että rajatylittävät sijoitukset ovat euroalueilla kasvaneet suhteessa jyrkemmin kuin on niissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole käytössä? Antaako komissio myös maakohtaiset luvut EU:n viidestä suurimmasta jäsenvaltiosta?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(22. toukookuuta 2003)

Tiedot EU-15:n ulkomaisista suorista sijoituksista, eriteltyinä euroalueen ja euroalueen ulkopuolisten EU-valtioiden ulkomaisiin suoriin sijoituksiin, sekä kunkin valtion osuudesta EU-15:n kokonaissummasta toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Euroaluetta koskevat tiedot ovat saatavilla vuodesta 1997 lähtien. Myös vuosittaiset kasvuprosentit on esitetty (ensimmäinen taulukkosarja).

Samoin on esitetty ulkomaisten suorien sijoitusten osalta viiden suurimman jäsenvaltion tiedot, Yhdistyneen kuningaskunnan osuus EU-15:stä sekä vuosittaiset kasvuprosentit (toinen taulukkosarja).

Saatavilla olevat ulkomaisia suoria sijoituksia koskevat tiedot osoittavat, että euron käyttöönotto on vaikuttanut suotuisasti euroalueen maiden rajatylittäviin sijoituksiin.

Eurostatin kokoamista ulkomaisia suoria sijoituksia koskevista tilastoista käy ilmi, että kyseisten investointien määrä kasvoi vuosina 1999 ja 2000 selvästi enemmän euroalueella kuin muissa jäsenvaltioissa. Kehitystä voidaan pitää todisteena talous- ja rahaliiton (EMU) positiivisesta vaikutuksesta rajatylittäviin suoriin sijoituksiin. On kuitenkin muistettava, että EMU on vain yksi euroalueen ulkomaisiin suoriin sijoituksiin vaikuttaneista tekijöistä viime vuosina. Ulkomaisten suorien sijoitusten vaihtelua ovat kahtena viime vuonna hallinneet sykliset tekijät. Vuonna 2001 fuusioiden väheneminen ja talouden taantuminen aiheuttivat ulkomaisten suorien sijoitusten jyrkän vähenemisen sekä euroalueella että sen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/9

---

(2004/C 84 E/0009)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1595/03

esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle

(6. toukokuuta 2003)

Aihe:   Rajatylittävät euromääräiset maksut

Viitaten 31. tammikuuta 2003 esittämääni kysymykseen P-0327/03 (1), jota koskeva komission vastaus ei ole selvä, vaadin selvitettäväksi, voiko Portugalissa sekä pankki- että luottokorttina toimiva sähköinen maksukortti toimia vain luottokorttina muissa euroalueen maissa.

Toisin sanoen kortilla, jolla Portugalissa voi nostaa euroja pankkiautomaateista maksutta, voi muissa euroalueen maissa saada samat palvelut, mutta voidaanko ilman ennakkoilmoitusta tällaista nostoa pitää ”cash advance” -palveluna, josta peritään sen mukainen provisio?

Tässä yhteydessä haluaisin, että komissio ilmoittaisi minulle, mitä tarkoitetaan 24. heinäkuuta 2002 annetun komission päätöksen 2002/914/EY (2) kohdassa 23 mainitulla ”maksuaikakortilla” ja mikä on tämän mahdollisuuden käytöstä koituva hyöty kuluttajalle?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(18. heinäkuuta 2003)

Rajatylittävistä euromääräisistä maksuista 19 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2560/2001 (3) mukaan 1. päivästä heinäkuuta 2002 lähtien palvelumaksun euromääräiselle käteisnostolle pankkiautomaatista tulee olla sama riippumatta siitä, sijaitseeko pankkiautomaatti maassa, jossa pankkikortti on myönnetty, vai jossain muussa jäsenvaltiossa.

Kyseisen asetuksen 3 artiklan mukaan palvelumaksujen yhdenmukaisuus pätee ”vastaaviin maksutapahtumiin”.

Sellaisten korttien osalta, jotka ovat yhdistettyjä pankki- ja luottokortteja (niin kutsuttuja monitoimikortteja) (4), tämä tarkoittaa seuraavaa:

| — | jos euromääräinen käteisnosto tehdään pankkikorttitapahtumana muussa EU-maassa kuin siinä, jossa kortti on myönnetty, tulee palvelumaksun olla sama kuin vastaavaan tapahtumaan kortin myöntö-maassa sovellettava palvelumaksu (5); |
| --- | --- |

—

jos euromääräinen käteisnosto tehdään pankkikorttitapahtumana muussa EU-maassa kuin siinä, jossa kortti on myönnetty, tulee palvelumaksun olla sama kuin vastaavaan tapahtumaan kortin myöntö-maassa sovellettava palvelumaksu (5);

| — | vastaavasti luottokorttitapantumana (6) tehtävän noston palvelumaksun tulee olla sama kuin vastaavaan tapahtumaan kortin myöntömaassa sovellettava palvelumaksu. |
| --- | --- |

—

vastaavasti luottokorttitapantumana (6) tehtävän noston palvelumaksun tulee olla sama kuin vastaavaan tapahtumaan kortin myöntömaassa sovellettava palvelumaksu.

Tapauksessa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on kyse Portugalissa myönnetystä monitoimikortista.

Eri lähteistä saamiemme tietojen mukaan on kyse seuraavanlaisesta tilanteesta:

| — | Monitoimikorttien haltijat voivat joko nostaa rahaa pankkiautomaatista pankkikorttitapahtumana (välitön veloitus tililtä ilman palvelumaksua) tai luottokorttitapahtumana (käteisennakko, joka veloitetaan tililtä maksuajan jälkeen keskimäärin 4 %:n palvelumaksun kanssa), kun korttia käytetään Portugalissa. |
| --- | --- |

—

Monitoimikorttien haltijat voivat joko nostaa rahaa pankkiautomaatista pankkikorttitapahtumana (välitön veloitus tililtä ilman palvelumaksua) tai luottokorttitapahtumana (käteisennakko, joka veloitetaan tililtä maksuajan jälkeen keskimäärin 4 %:n palvelumaksun kanssa), kun korttia käytetään Portugalissa.

| — | Kun Portugalissa myönnettyä monitoimikorttia käytetään jossain muussa jäsenvaltiossa, ei pankki-korttitoimintoa voi käyttää ja rahaa voi nostaa pankkiautomaatista ainoastaan luottokorttitapahtumana. Tällöin palvelumaksut ovat samat kuin maksut käytettäessä luottokorttitoimintoa Portugalissa. |
| --- | --- |

—

Kun Portugalissa myönnettyä monitoimikorttia käytetään jossain muussa jäsenvaltiossa, ei pankki-korttitoimintoa voi käyttää ja rahaa voi nostaa pankkiautomaatista ainoastaan luottokorttitapahtumana. Tällöin palvelumaksut ovat samat kuin maksut käytettäessä luottokorttitoimintoa Portugalissa.

Komissio onkin tehnyt asiassa seuraavat päätelmät:

| — | Käteisnostoissa luottokorttitapahtumana palvelumaksut ovat samat rajat ylittäville ja maan sisäisille tapahtumille, mikä noudattaa ”vastaavien maksutapahtumien” periaatetta. |
| --- | --- |

—

Käteisnostoissa luottokorttitapahtumana palvelumaksut ovat samat rajat ylittäville ja maan sisäisille tapahtumille, mikä noudattaa ”vastaavien maksutapahtumien” periaatetta.

| — | Rajat ylittävät käteisnostot ovat mahdollisia. Pankkikorttitoimintoa ei voi kuitenkaan käyttää Portugalin ulkopuolella. Tämän vuoksi Portugalissa myönnettyjä monitoimikortteja ei voi käyttää täysin samoin ehdoin kuin Portugalissa. Voidaankin päätellä, ettei euromääräisiä käteisnostoja voi tehdä samoin ehdoin Portugalissa ja Portugalin ulkopuolella. Ensi näkemältä näyttää siltä, että käyttömahdollisuuksien eroavaisuudet eivät noudattaisi asetuksen (EY) N:o 2560/2001 periaatetta. |
| --- | --- |

—

Rajat ylittävät käteisnostot ovat mahdollisia. Pankkikorttitoimintoa ei voi kuitenkaan käyttää Portugalin ulkopuolella. Tämän vuoksi Portugalissa myönnettyjä monitoimikortteja ei voi käyttää täysin samoin ehdoin kuin Portugalissa. Voidaankin päätellä, ettei euromääräisiä käteisnostoja voi tehdä samoin ehdoin Portugalissa ja Portugalin ulkopuolella. Ensi näkemältä näyttää siltä, että käyttömahdollisuuksien eroavaisuudet eivät noudattaisi asetuksen (EY) N:o 2560/2001 periaatetta.

Portugalin pankkien toimittaman tiedon mukaan edellä kuvatun, sekä pankki- että luottokorttitoiminnot sisältävän kortin lisäksi on olemassa myös pelkkiä pankkikortteja (joilla voi tehdä ainoastaan välittömiä pankkikorttinostoja). Viimeksi mainituilla korteilla voi nostaa euroja niin Portugalissa kuin muissakin jäsenvaltioissa ilman palvelumaksua. Ongelman merkittävyyden arvioimiseksi komissio pyrkii saamaan Portugalin viranomaisilta tietoa monitoimikorttien käytöstä suhteessa pelkkiin pankkikortteihin.

On myös huomattava, että asetuksen (EY) N:o 2560/2001 4 artiklan mukaan kortinhaltijoille tulee toimittaa ennakkotietoja palvelumaksuista, jotka peritään rajat ylittävistä maksuista ja maan sisäisistä maksuista. Lisäksi elektronisen maksuvälineen avulla toteutetuista maksutapahtumista ja erityisesti liikkeeseenlaskijan ja haltijan välisestä suhteesta 30 päivänä heinäkuuta 1997 annetun komission suosituksen 97/489/EY (7) 3 artiklan 3 kohdassa todetaan, että kortinhaltijan ja pankin välisten ehtojen tulee sisältää ainakin elektronisen maksuvälineen kuvaus ja tiedot tavoista, joilla sitä voidaan käyttää, mukaan lukien mahdolliset rahalliset rajoitukset. Portugalin ulkopuolella monitoimikorttia käyttäville kortinhaltijoille pitää tämän vuoksi tiedottaa tarjotuista palveluista ja niiden hinnoista.

Komissio jatkaa asian selvittämistä Portugalin viranomaisten kanssa tutkiakseen, sovelletaanko Portugalin pankeissa asetusta (EY) N:o 2560/2001 ja etukäteistietojen toimittamisen vaatimusta asianmukaisella tavalla.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 354.

(2)  EYVL L 318, 22.11.2002, s. 17.

(3)  EYVL L 344, 28.12.2001.

(4)  Euroopassa luottokorttitapahtuma vastaa lähinnä maksuaikaluottoa, jolloin kortin haltija voi veloittaa tiliään sallittuun enimmäisrajaan asti. Maksuajallinen luottokortti mahdollistaa hankintojen tekemisen kortilla, muttei tarjoa laajennettua luottoa, koska luoton määrä kokonaisuudessaan tulee maksaa määrätyn ajan kuluttua. Kun kortteja käytetään käteisnostoihin (ns. ”käteisennakot”), määrä veloitetaan kortinhaltijan tililtä määrätyn ajan kuluttua.

(5)  Kun käteistä nostetaan pankkikorttitoimintona, määrä veloitetaan kortinhaltijan tililtä välittömästi.

(6)  Kun käteistä nostetaan luottokorttitoimintona, määrä veloitetaan kortinhaltijan tililtä määrätyn ajan kuluttua.

(7)  EYVL L 208, 2.8.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/10

---

(2004/C 84 E/0010)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1728/03

esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle

(23. toukokuuta 2003)

Aihe:   Ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuminen

Italian poliisi ja oikeuslaitos ovat toteuttaneet suuren operaation, jonka avulla ne ovat onnistuneet paljastamaan suurisuuntaista ihmiskauppaa harjoittavan ukrainalaisen yhdistyksen. Prostituoituja ja lapsia on käytetty sekä pedofiilisiin tarkoituksiin että elinsiirtoihin. Lisäksi merkittävässä asemassa oleva Leccen kuurian edustaja on esittänyt väitteitä seksiturismista.

Onko komissiolla uutta kerrottavaa aloitteista, jotka liittyvät yhteiseen toimintaan ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (97/154/JAI)?

Mitä komissio voi kertoa ”Daphne 2000-2003”- ja ”STOP (1996-2000)” -ohjelmien tuloksista?

Eikö komission mielestä keskittyminen vain Agis-ohjelman tavoitteeseen 5, joka sisältää poikkitieteellisten strategioiden laatimisen edellä mainittuihin tarkoituksiin ja johon on varattu vain 0,8 miljoonaa euroa, merkitse itse asiassa, että näille ilmiöille — pedofilialle ja seksuaalisia tarkoituksia ja elinkauppaa varten käytävälle ihmiskaupalle — annetaan periksi? Nämä ilmiöthän ovat lisääntyneet mm. siksi, ettei Internetiä säädellä lainkaan lailla.

Aikooko komissio toimia määrätietoisemmin ja lujemmin täyttääkseen lupauksensa, joka liittyy ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseen, ja edistää asian selvittämistä kaikissa sellaisissa maissa, joihin EU:lla on suhteita? Aikooko komissio määrätä mahdollisista seuraamuksista tai jopa keskeyttää laajentumisneuvottelut kyseisten maiden kanssa?

Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(23. kesäkuuta 2003)

Neuvosto vahvisti helmikuussa 1997 Maastrichtin sopimuksen pohjalta ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön vastaisen yhteisen toiminnan (97/154/YOS). Jäsenvaltiot sitoutuivat yhteisen toiminnan puitteissa tarkastelemaan voimassa olevia kansallisia säädöksiään varmistaakseen, että ihmiskauppa ja lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on säädetty niissä rangaistaviksi teoiksi.

Vaikka jäsenvaltioiden politiikoissa ja lainsäädännössä onkin tapahtunut jonkin verran edistystä, silloinen asiaa koskeva lainsäädäntö vaikeutti tehokkaan oikeudellisen ja lainvalvontayhteistyön kehittämistä. Tästä syystä komissio totesi 21. joulukuuta 2000 neuvostolle ja parlamentille antamassaan tiedonannossa ihmiskaupan torjumisesta ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumisesta, että lainsäädäntötoimia tarvitaan lisää. Komission ehdotusten (1) pohjalta neuvosto hyväksyi 19. heinäkuuta 2002 puitepäätöksen ihmiskaupan torjunnasta ja pääsi 15. lokakuuta 2002 poliittiseen yhteisymmärrykseen lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja lapsipornografiaa koskevasta puitepäätöksestä. Tämä säädös hyväksytään, kunhan joidenkin jäsenvaltioiden esittämät parlamentaariset varaumat on poistettu.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ihmiskaupan torjuntaa koskevan puitepäätöksen noudattamiseksi 1. elokuuta 2004 mennessä. Neuvosto arvioi 1. elokuuta 2005 mennessä, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet näitä toimenpiteitä. Tässä yhteydessä komission on toimitettava neuvostolle etukäteen kirjallinen kertomus, joka perustuu jäsenvaltioiden ilmoittamiin tietoihin. Samanlaista menettelyä on tarkoitus käyttää lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumista koskevan puitepäätöksen täytäntöönpanon osalta.

Molemmista puitepäätöksistä tulee osa yhteisön säännöstöä, ja myös ehdokasmaiden on pantava ne täytäntöön. Lisäksi Brysselin julistus muokkaa osaltaan komission toimintaohjelmaa ihmiskaupan torjumiseksi lähitulevaisuudessa. Komissio on perustanut ihmiskauppaa käsittelevän asiantuntijaryhmän (2) ja järjestänyt säännöllisesti ihmiskauppaa ja seksuaalista hyväksikäyttöä käsitteleviä tapaamisia järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin puitteissa, mikä korostaa komission sitoutumista jatkuvaan kamppailuun näitä rikollisuuden muotoja vastaan.

Daphne-ohjelma

Daphne-ohjelman (2002—2003) tavoitteena on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan kaikkien muotojen torjuminen. Ihmiskauppa seksuaalista hyväksikäyttöä tai mitä tahansa muuta pakkotyöhön perustuvaa hyväksikäyttöä varten on osa ohjelman soveltamisalaa, ja tähän mennessä on rahoitettu useita asiaan liittyviä hankkeita. Näitä hankkeita on toteutettu useissa Euroopan maissa, ja joihinkin niistä on osallistunut myös kumppaneita Keski- ja Itä-Euroopan maista, joista uhrit ovat kotoisin. Komission kertomuksessa Daphne-ohjelmasta (3) analysoidaan perusteellisesti ohjelmaa sen keston puolivälissä. Vuoden 2003 loppuun mennessä komissio saa valmiiksi koko ohjelmaa koskevan kokonaisvaltaisen vaikutusten arvioinnin.

STOP-ohjelma ja Agis-ohjelma

Neuvosto hyväksyi 29. marraskuuta 1996 ihmisillä käytävän kaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnasta vastaavien henkilöiden kannustus- ja vaihto-ohjelman (STOP) tukeakseen mm. koulutusta, vaihto-ohjelmia, monialaisten kokousten ja seminaarien järjestämistä, selvityksiä ja tutkimusta sekä tiedon levittämistä. Ohjelman toisessa vaiheessa vuosina 2001—2002 kiinnitettiin erityistä huomiota ehdokas-maiden mukanaoloon.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle toimitetaan taulukot, jotka sisältävät yksityiskohtaisempia tietoja STOP- ja STOP II -ohjelmista.

Neuvosto hyväksyi 22. heinäkuuta 2002 Agis-puiteohjelman, joka koskee oikeudellista ja poliisiyhteistyötä rikosasioissa. Agis-ohjelma on tarkoitettu mm. ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseen tähtäävien hankkeiden taloudelliseen tukemiseen. Tällaiset hankkeet voivat kuitenkin liittyä vuosiohjelmien eri tavoitteisiin (poliisien ja tuomareiden koulutus, kolmansia maita koskevat ehkäisevät toimet, selvitykset sekä alaa koskevien tietojen vaihtoon ja tilastotietojen keräämiseen tarkoitetut järjestelmät). Näin ollen tällaisiin hankkeisiin vuonna 2003 osoitettava taloudellinen tuki ei ole tiukasti rajattu 0,8 miljoonaan euroon. Tarkkaa summaa määritettäessä otetaan huomioon vastaanotettujen hakemusten luonne ja laatu.

---

(1)  EYVL C 62 E, 27.2.2001.

(2)  EUVL L 79, 26.3.2003.

(3)  KOM(2002)169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/12

---

(2004/C 84 E/0011)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1940/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Ohjelma leimaverosta vapauttamiseksi

Komissio hyväksyi Ison-Britannian epäsuotuisilla alueilla toteutettavan ohjelman leimaverosta vapauttamiseksi ja ilmoitti asiasta 21. tammikuuta 2003 (DN; PP/03/8.9). Voiko komissio ilmoittaa, miksi se pitää pieninä ja epäsuotuisina alueita, joilla asuu enemmän kuin viidennes Ison-Britannian väestöstä, ja mistä asioista ja millä aikataululla Ison-Britannian viranomaiset joutuvat raportoimaan ohjelman vaikutuksista tukikelpoisten alueiden fyysiseen elpymiseen?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/12

---

(2004/C 84 E/0012)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1941/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Ohjelma leimaverosta vapauttamiseksi

| 1. | Aikooko komissio julkaista Ison-Britannian viranomaisten 21. joulukuuta 2001 päivätyn kirjeen, joka kirjattiin vastaanotetuksi 9. tammikuuta 2002? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio julkaista Ison-Britannian viranomaisten 21. joulukuuta 2001 päivätyn kirjeen, joka kirjattiin vastaanotetuksi 9. tammikuuta 2002?

| 2. | Mitä näyttöjä ja todisteita Ison-Britannian viranomaiset esittivät vastaukseksi virallisessa lehdessä 27. huhtikuuta 2002 mainittuihin komission epäilyksiin, joiden mukaan luettelo määritellyistä epäsuotuisista alueista johtaisi itse asiassa Ison-Britannian aluetukikartan huomattavaan kahtiajakautumiseen? Mikä hälvensi komission epäilyksiä sen suhteen, että muun kuin asunto-omaisuuden myynti tai vuokraus onkin suuntaviivojen mukainen ”alkuinvestointi”? Mikä hälvensi komission epäilyksiä sen suhteen, että tuki-intensiteetti on enintään 4 prosenttia? Mikä hälvensi komission epäilyksiä sen suhteen, että kaupunkien ongelma-alueille suunnattu tuki rajoitetaan suuntaviivoissa vain pienyrityksille ja vain sellaisille edunsaajille, joiden pääasiallinen taloudellinen toiminta keskittyy kaupunkien ongelma-alueille ja jotka varaavat vähintään 20 prosenttia uusista työpaikoista ongelma-alueilla asuville henkilöille? |
| --- | --- |

2.

Mitä näyttöjä ja todisteita Ison-Britannian viranomaiset esittivät vastaukseksi virallisessa lehdessä 27. huhtikuuta 2002 mainittuihin komission epäilyksiin, joiden mukaan luettelo määritellyistä epäsuotuisista alueista johtaisi itse asiassa Ison-Britannian aluetukikartan huomattavaan kahtiajakautumiseen? Mikä hälvensi komission epäilyksiä sen suhteen, että muun kuin asunto-omaisuuden myynti tai vuokraus onkin suuntaviivojen mukainen ”alkuinvestointi”? Mikä hälvensi komission epäilyksiä sen suhteen, että tuki-intensiteetti on enintään 4 prosenttia? Mikä hälvensi komission epäilyksiä sen suhteen, että kaupunkien ongelma-alueille suunnattu tuki rajoitetaan suuntaviivoissa vain pienyrityksille ja vain sellaisille edunsaajille, joiden pääasiallinen taloudellinen toiminta keskittyy kaupunkien ongelma-alueille ja jotka varaavat vähintään 20 prosenttia uusista työpaikoista ongelma-alueilla asuville henkilöille?

Mario Montin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-1940/03 ja E-1941/03

(14. heinäkuuta 2003)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan unionin virallisessa lehdessä (1) on julkaistu sen päätös tukiohjelmasta, joka koskee muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta. Komission päätös sisältää yksityiskohtaisen vastauksen kahteen edellä mainittuun kirjalliseen kysymykseen. Komissio viittaa näin ollen tätä asiaa koskevaan päätökseensä.

Kun on kyse tukiohjelmaa koskeneesta ilmoituksesta, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat 21. joulukuuta 2001, komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan (nyk. 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (2) ei säädetä jäsenvaltioiden ilmoitusten julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta koskevan komission päätöksen II kohdassa (kuvaus tuesta) on kuvaus ilmoituksessa annetuista tiedoista.

---

(1)  EUVL L 149, 17.6.2003.

(2)  EYVL L 83, 27.3.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/13

---

(2004/C 84 E/0013)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1974/03

esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle

(5. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Attikan maanjäristyksestä kärsineiden korvaukset

Vuoden 1999 maanjäristyksistä kärsineillä Attikan alueilla on vakavia sosiaalisia, lähinnä asumista ja työttömyyttä koskevia ongelmia. Sosiaalista integraatiota koskevaan kansalliseen toimintaohjelmaan sisällytettiin uudelleenkoulutustoimia työllisyyden edistämiseksi niiden maanjäristyksessä kärsineiden kohdalla, jotka olivat työttömiä tai menettivät työpaikkansa vuoden 1999 maanjäristyksen aiheuttamien vahinkojen takia. Lisäksi työttömät maanjäristyksestä kärsineet henkilöt olivat oikeutettuja osallistumaan uusien työpaikkojen ohjelmaan ja sen kautta korotettuun tukeen.

Mikä on edellä mainittujen ohjelmien määrärahojen käyttöönottoaste ja kuinka tehokkaita asianomaiset toimet ovat olleet? Tietääkö komissio, kuinka moni edellä mainituista henkilöistä on onnistunut työllistymään koulutuksen jälkeen? Pitääkö komissio Kreikan hallituksen toteuttamaa politiikkaa tyydyttävänä?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. heinäkuuta 2003)

Sosiaalista integraatiota koskeva kansallinen toimintaohjelma on asiakirja, jonka kukin jäsenvaltio laatii joka toinen vuosi avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti. Sen tavoitteena on sisällyttää kokonaisstrategiaan kaikki toimet, joiden päämääränä on vähentää mahdollisimman paljon sosiaalista syrjäytymistä ja edistää huono-osaisten henkilöiden integroitumista yhteiskuntaan.

Toimintaohjelma ei ole näin ollen rakennerahastoissa tarkoitettu ohjelma eikä unioni osallistu sen rahoittamiseen, vaikkakin tietyt siihen kuuluvat toimet voivat saada unionin rahoitusta, jos ne sisältyvät toteutettavaan yhteisön tukikehysohjelmaan.

Ateenassa vuonna 1999 tapahtuneen maanjäristyksen uhreille tarkoitetut ammattikoulutus- ja työllisyys-tukitoimet, joita osarahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), sisältyvät yhteisön tukikehykseen II (1994—1999) kuuluvaan sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaohjelmaan. Päättyneen ohjelman toteuttamisessa saavutettiin 97,77 prosentin käyttöaste.

Ohjelma on parhaillaan evaluoitavana. Sen avulla on mahdollista todeta, saavutettiinko asetetut tavoitteet ja olivatko rahoitetut toimet tehokkaita.

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle evaluoinnin tuloksista heti kun ne ovat tiedossa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/14

---

(2004/C 84 E/0014)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2103/03

esittäjä(t): Olle Schmidt (ELDR) komissiolle

(18. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Rajatylittävät sijoitukset

Onko komissio sitä mieltä, että euron käyttöönotto on edistänyt rajat ylittäviä sijoituksia euroalueella? Voiko komissio lisäksi toimittaa Ruotsia koskevat luvut?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(2. heinäkuuta 2003)

Kuten arvoisan parlamentinjäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1350/03 (1) annetussa komission vastauksessa todetaan, saatavilla olevat ulkomaisia suoria sijoituksia (FDI) koskevat tiedot osoittavat, että euron käyttöönotto on vaikuttanut suotuisasti euroalueen maiden rajatylittäviin sijoituksiin. Eurostatin kokoamista ulkomaisia suoria sijoituksia koskevista tilastoista käy ilmi, että kyseisten investointien määrä kasvoi vuosina 1999 ja 2000 selvästi enemmän euroalueella kuin muissa jäsenvaltioissa. Kehitystä voidaan pitää todisteena talous- ja rahaliiton (EMU) positiivisesta vaikutuksesta rajat ylittäviin suoriin sijoituksiin. On kuitenkin muistettava, että EMU on vain yksi euroalueen ulkomaisiin suoriin sijoituksiin vaikuttaneista tekijöistä viime vuosina. Vuonna 2001 fuusioiden väheneminen ja talouden taantuminen aiheuttivat ulkomaisten suorien sijoitusten jyrkän vähenemisen sekä euroalueella että sen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa.

Ruotsia koskevat ulkomaisten suorien sijoitusten (2) luvut ovat seuraavat:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 1999 (3) | 2000 | 2001 |
| EU-15:stä Ruotsiin | 45 185 | 12 061 | 8 646 |
| Euroalueelta Ruotsiin | 8 839 | 8 496 | 7 090 |
| Euroalueen ulkopuolelta Ruotsiin | 36 346 | 3 565 | 1 556 |
| EU-15:n ulkopuolelta Ruotsiin | 5 370 | 8 280 | 2 715 |

(milj. euroa)

1999 (3)

2000

2001

EU-15:stä Ruotsiin

45 185

12 061

8 646

Euroalueelta Ruotsiin

8 839

8 496

7 090

Euroalueen ulkopuolelta Ruotsiin

36 346

3 565

1 556

EU-15:n ulkopuolelta Ruotsiin

5 370

8 280

2 715

---

(1)  Katso sivu 8.

(2)  Uudelleen sijoitetut tuotot poisluettuina.

(3)  Astran ja Zenecan sulautuma sekä Volvo Personvagnarin siirtyminen Fordin omistukseen lisäsivät ulkomaisia suoria sijoituksia Ruotsiin noin 34 062 miljoonalla eurolla (300 miljardia Ruotsin kruunua) vuonna 1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/14

---

(2004/C 84 E/0015)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2141/03

esittäjä(t): Olle Schmidt (ELDR) komissiolle

(26. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Saksan tiemaksut

Syyskuun alussa Saksa ottaa käyttöön raskaiden kuorma-autojen moottoritiemaksun (LKW-Maut), joka on 1,145 Ruotsin kruunua kilometriltä. Tiemaksu tulee vaikuttamaan mm. Ruotsiin ja Tanskaan siten, että näiden maiden kuljetusliikkeet joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan muiden eurooppalaisten maiden kuljetusliikkeisiin verrattuna.

On ilmeistä, että tiemaksut ovat EU:n kilpailusäännösten vastaisia. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä löytääkseen ratkaisun tähän ongelmaan?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/15

---

(2004/C 84 E/0016)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2243/03

esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle

(30. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Saksassa perittävän kuorma-autoja koskevan maksun aiheuttama kilpailun vääristyminen

| 1. | Katsooko komissio, että Saksassa elokuun lopusta lähtien perittävä kuorma-autoja koskeva maksu vastaa todella tienrakennukseen tarvittavia investointeja? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että Saksassa elokuun lopusta lähtien perittävä kuorma-autoja koskeva maksu vastaa todella tienrakennukseen tarvittavia investointeja?

| 2. | Miten komissio reagoi siihen, että uusi kuorma-autoja koskeva maksu kasvattaa tuntuvasti kuljetuskustannuksia ja vääristää siten kilpailua Saksan kuljetusalan (ja muiden talousalojen) haitaksi? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio reagoi siihen, että uusi kuorma-autoja koskeva maksu kasvattaa tuntuvasti kuljetuskustannuksia ja vääristää siten kilpailua Saksan kuljetusalan (ja muiden talousalojen) haitaksi?

| 3. | Kieltääkö komissio edelleen Saksan liittotasavallan hallitusta kompensoimasta Saksan kuljetusyrityksille maksusta aiheutuvaa kuormitusta myöntämällä kivennäisöljyjen valmisteveroa koskevia huojennuksia? |
| --- | --- |

3.

Kieltääkö komissio edelleen Saksan liittotasavallan hallitusta kompensoimasta Saksan kuljetusyrityksille maksusta aiheutuvaa kuormitusta myöntämällä kivennäisöljyjen valmisteveroa koskevia huojennuksia?

| 4. | Katsooko komissio, että Saksan kuorma-autoja koskevan ajoneuvoveron välitön laskeminen EU:n vähimmäisverokannan tasolle aiheuttaisi ongelmia? |
| --- | --- |

4.

Katsooko komissio, että Saksan kuorma-autoja koskevan ajoneuvoveron välitön laskeminen EU:n vähimmäisverokannan tasolle aiheuttaisi ongelmia?

| 5. | Katsooko komissio, että uusi maksujärjestelmä haittaa ulkomaisia kuljetusyrityksiä niiden toimittaessa tavaraa Saksan kautta? |
| --- | --- |

5.

Katsooko komissio, että uusi maksujärjestelmä haittaa ulkomaisia kuljetusyrityksiä niiden toimittaessa tavaraa Saksan kautta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2141/03 ja P-2243/03

(6. elokuuta 2003)

Saksa on ilmoittanut komissiolle aikovansa ottaa käyttöön tiemaksujen korvaamisjärjestelmän sekä siihen liittyvän raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta kannettavan kilometriperusteisen moottoriteiden käyttömaksun. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan siltä osin tutustumaan 23. heinäkuuta 2003 tehtyyn komission päätökseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/15

---

(2004/C 84 E/0017)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2195/03

esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) neuvostolle

(2. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Rahan väärentäminen ja laiton jäljentäminen

Rahan väärentämisen ja laittoman jäljentämisen on arvioitu aiheuttavan kansainvälistä toimintaa harjoittaville yrityksille sisämarkkinoilla 400—800 miljoonan euron ja sisämarkkinoiden ulkopuolella 2000 miljoonan euron vuotuiset kustannukset. Lisäksi valmisteveron alaisten tuotteiden salakuljetus aiheuttaa jäsenvaltioille valtavia tulonmenetyksiä. Voiko neuvosto luvata, että tulevissa oikeus- ja sisäasiainministereiden sekä sisämarkkinaministereiden neuvotteluissa käsitellään yhteistyötä tämän ongelman ratkaisemiseksi?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvostolle ja Euroopan parlamentille annettiin helmikuussa 2003 käsiteltäväksi direktiiviehdotus teollis-ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamiseen tähtäävistä toimenpiteistä ja menettelyistä (2003/0024(COD)).

Ehdotusta tarkastellaan tällä hetkellä perusteellisesti neuvoston elimissä, ja Euroopan parlamentti antaa lähiaikoina ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa (todennäköisesti marraskuussa 2003). Neuvosto vakuuttaa kysyjälle aikovansa edelleen käsitellä ehdotusta asianmukaisella tavalla.

Tässä yhteydessä on syytä huomata, että neuvosto antoi 22. heinäkuuta 2003 asetuksen tulliviranomaisten toimenpiteistä epäiltäessä tavaroiden loukkaavan tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden suhteen toteutettavista toimenpiteistä (1) Kyseinen asetus kuuluu yleisempään yhteisön tasolla vallitsevan tullihallintojen välisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon yhteyteen.

---

(1)  EUVL L 196, 2.8.2003, s. 7.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/16

---

(2004/C 84 E/0018)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2210/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle

(2. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Turvapaikkakysymyksen edistyminen Thessalonikin huippukokouksessa

Voiko neuvosto esittää näkemyksensä siitä, miten Thessalonikin huippukokouksessa edistyttiin turvapaikkakysymyksessä, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotuksen osalta, jonka mukaan perustettaisiin suojavyöhykkeitä turvapaikkahakemusten käsittelemiseksi pakolaisten lähtömaiden rajoilla tai lähellä niitä?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/16

---

(2004/C 84 E/0019)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2258/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(8. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Uusia EU:n alueelle tulevia turvapaikanhakijoita viedään tulevien jäsenvaltioiden ja kauempana sijaitsevien valtioiden vastaanottokeskuksiin

| 1. | Voiko neuvosto vahvistaa, että ennen kuin Thessalonikin lähistöllä sijaitsevassa Porto Karrasissa tehtiin 20. kesäkuuta 2003 päätös, että jäsenvaltiot voivat siirtää pakolaisia yhteisön ulkopuolelle, Kroatiassa sijaitsevan Trstenikon kylän entisessä sotilastukikohdassa aloitettiin 13 parakissa sähkö-, vesi-ja viemäröintityöt? |
| --- | --- |

1.

Voiko neuvosto vahvistaa, että ennen kuin Thessalonikin lähistöllä sijaitsevassa Porto Karrasissa tehtiin 20. kesäkuuta 2003 päätös, että jäsenvaltiot voivat siirtää pakolaisia yhteisön ulkopuolelle, Kroatiassa sijaitsevan Trstenikon kylän entisessä sotilastukikohdassa aloitettiin 13 parakissa sähkö-, vesi-ja viemäröintityöt?

| 2. | Katsooko neuvosto, että Trstenikin järjestelyt rajoitetaan Isoon-Britanniaan pyrkivän 800 turvapaikanhakijan väliaikaismajoitukseen, ja ovatko sinne viedyt ihmiset ainoastaan Ison-Britannian satamissa ja lentokentillä turvapaikkaa hakeneita Balkanin alueen valtioiden kansalaisia? |
| --- | --- |

2.

Katsooko neuvosto, että Trstenikin järjestelyt rajoitetaan Isoon-Britanniaan pyrkivän 800 turvapaikanhakijan väliaikaismajoitukseen, ja ovatko sinne viedyt ihmiset ainoastaan Ison-Britannian satamissa ja lentokentillä turvapaikkaa hakeneita Balkanin alueen valtioiden kansalaisia?

| 3. | Ovatko EU tai sen jäsenvaltiot tehneet samanlaisia sopimuksia pakolaisleirien rakentamiseksi Venäjälle, Valko-Venäjälle, Romaniaan, Bulgariaan, Ukrainaan ja Albaniaan, ja onko tehty suunnitelmia leirien luomiseksi EU:sta vielä kauempana sijaitseville alueille Kaakkois-Aasiasta ja Luoteis-Afrikasta tuleville turvapaikanhakijoille? |
| --- | --- |

3.

Ovatko EU tai sen jäsenvaltiot tehneet samanlaisia sopimuksia pakolaisleirien rakentamiseksi Venäjälle, Valko-Venäjälle, Romaniaan, Bulgariaan, Ukrainaan ja Albaniaan, ja onko tehty suunnitelmia leirien luomiseksi EU:sta vielä kauempana sijaitseville alueille Kaakkois-Aasiasta ja Luoteis-Afrikasta tuleville turvapaikanhakijoille?

| 4. | Onko tarkoitus pitää turvapaikanhakijat pysyvästi EU:n alueen ulkopuolella? Tarkoittaako tämä, että Romanian, Bulgarian ja Kroatian liittyessä EU:hun vastaanottoleirit ja niillä oleskelevat henkilöt siirretään muualle? |
| --- | --- |

4.

Onko tarkoitus pitää turvapaikanhakijat pysyvästi EU:n alueen ulkopuolella? Tarkoittaako tämä, että Romanian, Bulgarian ja Kroatian liittyessä EU:hun vastaanottoleirit ja niillä oleskelevat henkilöt siirretään muualle?

| 5. | Miten estetään ihmisiä vaarallisella tavalla EU:hun salakuljettavien henkilöiden rikastuminen näiden vastaanottoleireissä olevien pakolaisten kustannuksella? |
| --- | --- |

5.

Miten estetään ihmisiä vaarallisella tavalla EU:hun salakuljettavien henkilöiden rikastuminen näiden vastaanottoleireissä olevien pakolaisten kustannuksella?

| 6. | Onko tällainen toiminta Euroopan ihmisoikeussopimuksen (Euroopan neuvosto) ja vuoden 1951 pakolaisyleissopimuksen mukaista? Katsooko neuvosto, että näitä sopimuksia on tarkistettava, jotta yhteisöön (vielä) kuulumattomien valtioiden kanssa tehtyjen sopimusten perusteella turvapaikanhakijoilta voidaan evätä oikeus odottaa turvapaikkamenettelyn käsittelyä EU:ssa? |
| --- | --- |

6.

Onko tällainen toiminta Euroopan ihmisoikeussopimuksen (Euroopan neuvosto) ja vuoden 1951 pakolaisyleissopimuksen mukaista? Katsooko neuvosto, että näitä sopimuksia on tarkistettava, jotta yhteisöön (vielä) kuulumattomien valtioiden kanssa tehtyjen sopimusten perusteella turvapaikanhakijoilta voidaan evätä oikeus odottaa turvapaikkamenettelyn käsittelyä EU:ssa?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2210/03 ja E-2258/03

(8. maaliskuuta 2004)

Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota tarkastelemaan kaikkia seikkoja, joiden avulla voitaisiin varmistaa kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden entistä hallitumpi ja ohjatumpi pääsy EU:n alueelle, ja pohtimaan keinoja tehostaa lähtöalueiden suojeluvalmiuksia sekä esittämään neuvostolle kesäkuuhun 2004 mennessä kattavan selvityksen, jossa ehdotetaan toteutettavia toimenpiteitä ja esitetään niiden oikeusvaikutukset.

Tähän prosessiin liittyen Eurooppa-neuvosto totesi, että eräiden jäsenvaltioiden suunnitelmissa on pohtia, millä tavoin parannettaisiin pakolaisten suojelua heidän lähtöalueillaan UNHCR:n kanssa toimien. Eurooppa-neuvosto katsoi, että tämä työ olisi toteutettava täydessä kumppanuudessa asianomaisten maiden kanssa UNHCR:n suositusten perustalta.

Neuvoston ja liittyvien valtioiden tai kolmansien maiden välillä ei ole tehty minkäänlaisia asiaa koskevia sopimuksia. Yksittäisten jäsenvaltioiden mahdollisten toimien osalta neuvosto kehottaa arvoisia parlamentin jäseniä kääntymään suoraan jäsenvaltioiden puoleen.

Tällä välin neuvosto on käsitellyt tiiviisti ehdotusta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemistä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi sekä näiden henkilöiden asemaa koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä ehdotusta neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista. Eurooppa-neuvostossa korostettiin, että on ensiarvoisen tärkeää varmistaa kummankin ehdotuksen hyväksyminen ennen vuoden 2003 loppua.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/17

---

(2004/C 84 E/0020)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2302/03

esittäjä(t): Miguel Martínez Martínez (PSE) neuvostolle

(8. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Nuoren espanjalaisen kehitystyöntekijän Ana Isabel Sánchez Torralban murha Päiväntasaajan Guineassa

Päiväntasaajan Guineassa toimivat kehitysapujärjestöt ovat vahvistaneet äskettäin suruviestin nuoren espanjalaisen naisen kuolemasta Päiväntasaajan Guinean armeijan uhrina. Ocañasta Castilla La Manchasta kotoisin oleva 22-vuotias Ana Isabel Sánchez Torralba oli ollut Afrikassa vasta muutamia päiviä ja osallistunut innokkaasti Escolapias-lähetysseuran avustustoimintaan. Anan ollessa yhdessä muiden ihmisten ja muutaman ystävänsä kanssa siviililinja-autossa matkalla Aconibeen armeijan sotilaat alkoivat selittämättömällä tavalla tulittaa bussia eräällä valvonta-asemalla kaikkien tuntemin traagisin seurauksin.

Olen kotoisin samasta kaupungista kuin tämä nuori nainen, joten otan erityisen läheisesti osaa hänen perheensä ja ystäviensä suruun. Kysyn näin vakavien tapahtumien valossa neuvostolla seuraavaa:

| — | Tunteeko neuvosto edellä kuvatut tapahtumat ja aikooko se hankkia asiaa koskevat tiedot? |
| --- | --- |

—

Tunteeko neuvosto edellä kuvatut tapahtumat ja aikooko se hankkia asiaa koskevat tiedot?

| — | Kun tieto tämän esimerkillisen nuoren naisen murhasta on vahvistettu, aikooko neuvosto reagoida jollain tavalla vaatien Päiväntasaajan Guinean viranomaisia vastuuseen tapahtumista? |
| --- | --- |

—

Kun tieto tämän esimerkillisen nuoren naisen murhasta on vahvistettu, aikooko neuvosto reagoida jollain tavalla vaatien Päiväntasaajan Guinean viranomaisia vastuuseen tapahtumista?

| — | Aikooko neuvosto ryhtyä Päiväntasaajan Guineankin allekirjoittaman AKT-maiden ja Euroopan unionin kumppanuussopimuksen mukaisiin toimiin sopimuksen edellyttämistä ihmisoikeuksista ja oikeusvaltion periaatteesta piittaamattomien hallitsijoiden saamiseksi vastuuseen teoistaan? |
| --- | --- |

—

Aikooko neuvosto ryhtyä Päiväntasaajan Guineankin allekirjoittaman AKT-maiden ja Euroopan unionin kumppanuussopimuksen mukaisiin toimiin sopimuksen edellyttämistä ihmisoikeuksista ja oikeusvaltion periaatteesta piittaamattomien hallitsijoiden saamiseksi vastuuseen teoistaan?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvosto panee merkille tiedon espanjalaisen kehitystyöntekijän Ana Isabel Sánchez Torralban murhasta Päiväntasaajan Guineassa. Neuvosto pahoittelee kaikkia väkivallantekoja ja rikoksia: niitä olisi käsiteltävä myös yleisellä tasolla, ei pelkästään silloin, kun ne kohdistuvat EU:n kansalaisiin.

Euroopan unioni on erittäin huolestunut Päiväntasaajan Guinean sisäpoliittisen tilanteen huonontumisesta ihmisoikeuksien ja demokratiakehityksen osalta. EU ilmaisi jo viime vuoden joulukuun vaalien jälkeen huolensa maan poliittisesta kehityksestä ja erityisesti lisääntyneistä ihmisoikeuksien loukkauksista. EU kehotti tällöin hallitusta ja oppositiota käymään laajaa vuoropuhelua demokratiakehityksestä ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevien takuiden antamisesta. Neuvosto aikoo edelleenkin toimia samalla tavoin. Ylläpitäessään yhteyksiä toimivaltaisiin viranomaisiin se aikoo myös toteuttaa kaikki asiaankuuluvat toimet sellaisten tilanteiden estämiseksi ja selvittämiseksi, joihin arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/18

---

(2004/C 84 E/0021)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2373/03

esittäjä(t): Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Tupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn arviointi

| — | Asetuksella (EY) N:o 1636/98 (1) muutettiin tupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 2075/92 (2) 26 artiklaa seuraavasti: ”Ennen 1 päivää huhtikuuta 2002 komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta”. |
| --- | --- |

—

Asetuksella (EY) N:o 1636/98 (1) muutettiin tupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 2075/92 (2) 26 artiklaa seuraavasti: ”Ennen 1 päivää huhtikuuta 2002 komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta”.

| — | Helmikuussa 2002 komissio palkkasi tarjouskilpailun jälkeen Cogea-nimisen yrityksen tekemään raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn arvioinnin, joka on vielä kesken, vaikka se olisi pitänyt saada valmiiksi lokakuuhun 2002 mennessä. |
| --- | --- |

—

Helmikuussa 2002 komissio palkkasi tarjouskilpailun jälkeen Cogea-nimisen yrityksen tekemään raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn arvioinnin, joka on vielä kesken, vaikka se olisi pitänyt saada valmiiksi lokakuuhun 2002 mennessä.

| — | Cogea on toimittanut, vaikkakin vasta joulukuussa 2002, täydelliset vedokset siltä tilatusta asiakirjasta. |
| --- | --- |

—

Cogea on toimittanut, vaikkakin vasta joulukuussa 2002, täydelliset vedokset siltä tilatusta asiakirjasta.

Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Miksi asiakirjojen lähettäminen parlamentille on viivästynyt niin huomattavasti säännöksissä asetetusta määräajasta ja milloin lopullinen asiakirja oletettavasti esitetään? |
| --- | --- |

1.

Miksi asiakirjojen lähettäminen parlamentille on viivästynyt niin huomattavasti säännöksissä asetetusta määräajasta ja milloin lopullinen asiakirja oletettavasti esitetään?

| 2. | Onko komissio mielestään täyttänyt säännöksissä asetetut vaatimukset 8. marraskuuta 2002 lähetetyllä asiakirjalla ja miksi se siinä tapauksessa pyysi ulkopuoliselta konsultilta ylimääräistä tutkimusta, jota se piti erittäin tärkeänä? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio mielestään täyttänyt säännöksissä asetetut vaatimukset 8. marraskuuta 2002 lähetetyllä asiakirjalla ja miksi se siinä tapauksessa pyysi ulkopuoliselta konsultilta ylimääräistä tutkimusta, jota se piti erittäin tärkeänä?

| 3. | Minkälaisen tupakka-alan pätevyyden ja kokemuksen perusteella Cogea sai sopimuksen ja kuinka suuri kyseinen sopimus on? |
| --- | --- |

3.

Minkälaisen tupakka-alan pätevyyden ja kokemuksen perusteella Cogea sai sopimuksen ja kuinka suuri kyseinen sopimus on?

| 4. | Keitä kuului Cogean työtä seuranneeseen ohjauskomiteaan ja pitääkö paikkansa, että sen jäseninä oli myös maatalouden pääosastoon kuuluvan tupakka-alaa käsittelevän yksikön virkamiehiä? Tarjouspyynnön mukaan arviointi kohdistuu näet myös heidän työhönsä. Onko totta, että komitea olisi sen lisäksi, että se tarkisti, etenikö Cogean työ sopimuksessa määrätyssä ajassa ja siinä määrätyllä tavalla, pyytänyt tekemään tekstiin merkittäviä muutoksia ja näin heikentänyt ulkopuolisen arvioitsijan autonomista asemaa? |
| --- | --- |

4.

Keitä kuului Cogean työtä seuranneeseen ohjauskomiteaan ja pitääkö paikkansa, että sen jäseninä oli myös maatalouden pääosastoon kuuluvan tupakka-alaa käsittelevän yksikön virkamiehiä? Tarjouspyynnön mukaan arviointi kohdistuu näet myös heidän työhönsä. Onko totta, että komitea olisi sen lisäksi, että se tarkisti, etenikö Cogean työ sopimuksessa määrätyssä ajassa ja siinä määrätyllä tavalla, pyytänyt tekemään tekstiin merkittäviä muutoksia ja näin heikentänyt ulkopuolisen arvioitsijan autonomista asemaa?

| 5. | Voisiko komissio kireän aikataulun huomioon ottaen toimittaa parlamentille ennen asiakirjan lopullisen version valmistumista ohjauskomitean väliaikaiset asiakirjat ja joulukuussa 2002 toimitetun Cogean asiakirjan vedoksen sekä sen jälkeen tehdyt muutokset? |
| --- | --- |

5.

Voisiko komissio kireän aikataulun huomioon ottaen toimittaa parlamentille ennen asiakirjan lopullisen version valmistumista ohjauskomitean väliaikaiset asiakirjat ja joulukuussa 2002 toimitetun Cogean asiakirjan vedoksen sekä sen jälkeen tehdyt muutokset?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2003)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, komission kertomus parlamentille ja neuvostolle julkaistiin 6. marraskuuta 2002 asiakirjanumerolla SEC(2002) 1183. Kyseessä on säännösten mukainen tosiseikkoja koskeva yhteenveto, sillä raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta on säännösten mukaan esitettävä kertomus. Komission yksiköiden laatiman tosiseikkoja koskevan yhteenvedon lisäksi komissio tilasi raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn arvioinnin. Tehtävä annettiin helmikuussa 2002 Cogea-nimiselle yritykselle, joka toimitti luonnoksen asiakirjasta joulukuussa 2002.

Vastaan arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin kohta kohdalta.

Arvioinnin ohjauskomitea ei hyväksynyt Cogea-yrityksen joulukuussa 2002 toimittamaa kertomusta. Kertomusta tarkistettiin kaksi kertaa, ensimmäisen kerran 1. huhtikuuta 2003 ja toisen kerran 1. heinäkuuta 2003.

Yksi merkittävin uuteen versioon tehty lisäys on vuoden 2001 satotietojen sisällyttäminen kertomukseen, minkä ansiosta analyysin kattamaa ajanjaksoa voitiin jatkaa kahdesta kolmeen vuoteen vuonna 1998 toteutuneen markkinajärjestelyn uudistamisen jälkeen. Tiedot toimitettiin Cogealle heti, kun ne olivat saatavilla vuoden 2002 lopussa. Niiden sisällyttäminen ei kuulunut alkuperäiseen urakkasopimukseen, vaan näin toimittiin toimeksisaajan ja ohjausryhmän yhteisestä sopimuksesta, sillä se merkitsi merkittävää parannusta analyysin kannalta.

1. heinäkuuta 2003 toimitettu versio on lopullinen, ja se hyväksyttiin virallisesti 25. heinäkuuta 2003. Maksatus- ja levittämismenettelyt ovat parhaillaan käynnissä. On itsestään selvää, että parlamentille toimitetaan oma kappaleensa kertomuksesta. Ohjauskomitea aikoo myös ehdottaa asiakirjan julkaisemista Internetissä, todennäköisesti syyskuussa 2003.

Kysyjän tarkoittama komission kertomus parlamentille ja neuvostolle on 6. marraskuuta 2002 asiakirja-numerolla SEC(2002) 1183 julkaistu asiakirja. Kuten edellä todetaan, kertomus on niiden säännösten mukainen, joissa edellytetään kertomusta raakatupakka-alan yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta. Kertomus on luonteeltaan tosiseikkoihin perustuva yhteenveto.

Cogea-yritykselle tehtäväksi annettu arviointi tähtää toisenlaisiin tavoitteisiin: tutkimuksen eritelmissä esitetyt aiheet koskevat yhteisen markkinajärjestelyn toiminnan sijaan erityisesti tuottajien tuloja, vaikutuksia paikalliseen talouteen sekä yhteisen markkinajärjestelyn vaikutuksia terveyden ja ympäristön alalla. Lisäksi tutkimus liittyy komission ja maatalouden pääosaston arviointipolitiikkaan, johon kuuluu yhteisten markkinajärjestelyjen tarkastelu. Lisätietoja saadakseen kysyjää kehotetaan tutustumaan arvioinnin eritelmiin. Hänelle ja parlamentin sihteeristölle toimitetaan suoraan yksi kappale arvioinnin eritelmistä.

Eritelmien mukaan toimeksisaajan valinta tapahtui useamman kriteerin perusteella: poissulkemisperustei-den, valintaperusteiden ja sopimusten tekemistä koskevien perusteiden mukaan. Valintaperusteiden mukaan tarjouksen tekijän oli todistettava aiempi kokemuksensa julkisen politiikan arvioinnissa sekä taloudellisten ja maataloutta koskevien analyysien toteuttamisessa. Kokemus tupakka-alalta oli etu, mutta ei ehdoton ennakkoedellytys. Tarjousten tekijät arvioitiin seuraavien sopimuksen tekemistä koskevien edellytysten mukaan: tarjouksen laatu (tehtävän ja sen kontekstin ymmärtäminen, ryhmätyörakenne, työajan ja vastuun jakautuminen ryhmän jäsenten kesken sekä työryhmän kokoonpano), tarjouksen tekninen arvo (tehtävän toteuttamiseksi esitetty toimintasuunnitelma, ehdotetut menetelmät ja tekniikka esitettyjen viiden merkittävän arviointiaiheen kattamiseksi) sekä hinta.

Seitsenhenkinen valintakomitea tarkasteli tarjouksia ja päätyi valitsemaan Cogean tarjouksen, koska piti sitä taloudellisesti kannattavimpana eritelmien edellytysten perusteella. Komitean jäsenet edustivat budjetti- pääosastoa, terveyden ja kuluttajansuojan sekä maatalouden pääosastoa (tupakkayksikkö, maatalouden kirjanpidon tietoverkkoyksikkö ja arviointiyksikkö). Budjettipääosaston sopimuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi myönteisen lausunnon sopimuksen tekemistä koskevasta menettelystä ennen sopimuksen allekirjoittamista.

Sopimus tehtiin Cogean kanssa, joka tarjosi yhteensä 455 työpäivän työtä 310 250 euron hintaan. Kysyjää kehotetaan hakemaan lisätietoja sopimuksen tekemistä koskevasta ilmoituksesta, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden sarjassa S 89 8. toukokuuta 2002 numerolla 69716-2002 (3).

Tupakka-alan arvioinnin ohjauskomitea koostui useiden komission pääosastojen edustajista: budjetti-pääosaston (YMP:n ja arvioinnin yksiköt), kilpailun pääosaston, talouden ja rahoituksen pääosaston, terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston sekä maatalouden pääosaston edustajista. Maatalouden pääosastosta edustettuina olivat seuraavat yksiköt: erikoistuneet viljelmät (tupakan yhteisen markkinajärjestelyn hallinto), talousanalyysit ja arviointi, maatalouden kirjanpidon tietoverkko, maatalousmenojen tarkastaminen, tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, ja arviointi. Ohjauskomitean puheenjohtajan ja sihteerin tehtävistä vastaa maatalouden pääosaston arviointiyksikkö, joka toimii erillään markkinoiden hallinnosta vastaavista yksiköistä. Ohjauskomitean tavoitteena on koota yhteen henkilöitä, jotka käsittelevät asiaa eri näkökulmista, jotka toimivat oman toimivaltansa mukaisesti ja jotka esittävät omia arvioitaan ryhmätyössä. Tupakan yhteisen markkinajärjestelyn hallinnosta vastaava yksikkö oli edustettuna ohjauskomiteassa asiaa koskevan teknisen tietämyksensä ja markkinatuntemuksensa vuoksi. Hallinnosta vastaavan yksikön edustus ohjauskomiteassa oli joka tapauksessa pieni. Ohjauskomitean monipuolisuus takaa monenlaiset mielipiteet ja on eduksi toimeksisaajan riippumattomuudelle. Ohjauskomitea ei välttämättä ole samaa mieltä konsultin lausunnoista. Arviointikertomus on valmisteluasiakirja, joka sitoo vain laatijaansa.

Arvoisa parlamentin jäsen voi saada lisätietoja maatalouden pääosaston arviointitutkimusten ohjausmenetelmistä seuraavassa osoitteessa julkaistusta oppaasta: (http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/ guide/cmoen.pdf).

Kuten edellä todetaan, ohjauskomitea ei hyväksynyt joulukuussa 2002 toimitettua kertomusta, vaan se pyysi täydentäviä lisäanalyysejä. Lopullinen, 1. heinäkuuta 2003 saatu versio hyväksyttiin virallisesti 25. heinäkuuta 2003. Parlamentille toimitetaan siitä kopio heti sisäisen rekisteröinti- ja levitysmenettelyn päätyttyä. Ohjauskomitea aikoo myös ehdottaa asiakirjan julkaisemista Internetissä. Arviointikertomus on tarkoitus julkaista syyskuussa 2003.

Julkaisemisen jälkeen välivaiheen asiakirjojen ja epätäydellisen version toimittaminen ei ole tarpeellista, varsinkaan kun näiden asiakirjojen toimittaminen ei ainakaan tuo lisäselvyyttä asian käsittelyyn.

---

(1)  EYVL L 210, 28.7.1998, s. 23.

(2)  EYVL L 215, 30.7.1992, s. 70.

(3)  Ks. osoitteesta (http://ted.publications.eu.int).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/20

---

(2004/C 84 E/0022)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2419/03

esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle

(21. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Italiasta karkotettu ja Syyriassa teloitettu Al Sahri

Syyrian oikeuslaitos on tuominnut Mohamad Al Sahrin kuolemaan ja hän on elänyt maanpaossa vuodesta 1983. 23. marraskuuta 2002 Mohamad Al Sahri saapuu Milanon Malpensan lentokentälle. Viisi päivää myöhemmin hyväksytään uusi Bossi-Fini -laki ja hänet karkotetaan Syyriaan vasten hänen omaa tahtoaan. 9. heinäkuuta 2003 Italian pakolaisneuvoston puheenjohtaja Christopher Hein ilmoittaa, että Al Shari on teloitettu Syyriassa 28. helmikuuta 2003. Italian maahanmuuttoviranomaiset ilmoittavat epäuskottavasti, että pyydettäessä Al Sahtia valitsemaan joko Jordania tai Syyria, hän ilmaisi pitävänsä parempana vaihtoehtona jälkimmäistä eli valtiota, jossa hänet oli tuomittu kuolemaan.

Katsooko neuvosto, että Italian hallitus rikkoi paitsi oman maansa perustuslakia myös perusoikeuskirjan 19 artiklaa ja kaikkien niiden EU:n noudattamien direktiivien henkeä ja kirjainta, jotka koskevat poliittista turvapaikkaa ja joissa vastustetaan ulkomaalaisten karkottamista valtioihin, joissa heidät voitaisiin teloittaa?

Mihin toimenpiteisiin Italian viranomaisia vastaan neuvosto aikoo ryhtyä tämän räikeän ihmisoikeusrikkomuksen ja Euroopan unionin perustavaa laatua olevien oikeusperiaatteiden ja humanitaaristen periaatteiden rikkomisen vuoksi?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Arvoisaa kysyjää pyydetään tutustumaan yhteiseen vastaukseen, jonka neuvosto on antanut kysymyksiin P-3822/02 ja E-3843/02. Neuvosto haluaa lisäksi muistuttaa, ettei se voi puuttua yksittäisiin turva-paikkahakemustapauksiin jäsenvaltioissa.

Neuvosto voi kuitenkin ilmoittaa kysyjälle, että viimeisten neuvoston saamien tietojen mukaan Mohamad Al Sahri on päästetty ehdonalaiseen vapauteen 13. lokakuuta 2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/21

---

(2004/C 84 E/0023)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2433/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Azorien autonomisen alueen sokerintuotantokiintiöt

Azoreilla toimiva maatalousalan yritys Sinaga SA, joka tuottaa juurikassokeria Azorien syrjäisimmillä alueilla, elää vaikeita aikoja, koska tuotantokiintiöiden pienentäminen aiheuttaa sille yhä suurempia vaikeuksia. Sopimuksessa Portugalin liittymisestä Euroopan yhteisöihin vahvistettiin Azorien sokerintuotanto 20 000 tonniksi (kiintiöt A ja B) sekä sokerijuurikkaan jalostuksen että puhdistuksen osalta ja säädettiin, että loppu vastaa tiettyyn valkoisena sokerina ilmaistuun määrään saakka kiintiöiden A ja Β todellisen tuotannon ja 20 000 tonnin välistä erotusta.

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1101/95 (1) Azorit jätettiin kyseisen järjestelmän ulkopuolelle; Azorit menetti oikeuden jalostaa 20 000 sokeria, ja tuotanto putosi 10 000 tonniin. Sinagan mukaan komissio aikoo nyt vähentää edelleen valkoisen sokerin puhdistusta ja asettaa Azoreiden katoksi 6 500 tonnia vuodessa, vaikka juurikassokerin tuotanto ei ole riittävää, jotta saataisiin 10 000 tonnia valkoista sokeria, kuten on vahvistettu Poseima-ohjelmassa. Toteutuessaan tällainen tilanne vaarantaisi yrityksen henkiinjäämisen. Todettakoon lisäksi, että Sinaga ostaa raakasokeria Saksasta (sokerin C-kiintiö).

| 1. | Kun otetaan huomioon Sinagan merkitys Azorien syrjäisimpien alueiden kehitykselle, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen Sinagan toiminnan jatkumisen? |
| --- | --- |

1.

Kun otetaan huomioon Sinagan merkitys Azorien syrjäisimpien alueiden kehitykselle, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen Sinagan toiminnan jatkumisen?

| 2. | Tunnustetaanko Azorien oikeus tuottaa Poseiman mukaiset 10 000 tonnia valkoista sokeria vuosittain ja saavatko Azorit tuoda tänä vuonna lisäksi 2 500 tonnia raakasokeria, koska sokerijuurikkaan tuotanto on vain 1 000 tonnia? |
| --- | --- |

2.

Tunnustetaanko Azorien oikeus tuottaa Poseiman mukaiset 10 000 tonnia valkoista sokeria vuosittain ja saavatko Azorit tuoda tänä vuonna lisäksi 2 500 tonnia raakasokeria, koska sokerijuurikkaan tuotanto on vain 1 000 tonnia?

| 3. | Onko Azoreilla mahdollisuutta myydä tuotantonsa perinteisillä markkinoilla, so. viedä noin 4 000 tonnia valkoista sokeria? |
| --- | --- |

3.

Onko Azoreilla mahdollisuutta myydä tuotantonsa perinteisillä markkinoilla, so. viedä noin 4 000 tonnia valkoista sokeria?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2003)

| 1. | Komissio katsoo, että sokerintuotannon jatkuminen on tärkeää Azorien maataloudelle. Sokerijuurikkaan tuotannolla on saaristossa vahvat perinteet, ja sokerijuurikasta jalostavan laitoksen olemassaolo on tärkeää, jotta sokerijuurikas saadaan kaupaksi.
  Tämän vuoksi komissio on joko itsenäisesti toimien tai ehdottamalla erityistoimia neuvostolle pyrkinyt takaamaan Azorien sokerijuurikkaan ja sokerin tuotannon.
  Viime vuosina komissio on:






  — | lisännyt vuonna 1997 Sinagalle azorilaisen sokerijuurikkaan jalostamiseen sokeriksi osoitettua tukea 100 eurosta 270 euroon tonnilta |
| --- | --- | --- |

1.

Komissio katsoo, että sokerintuotannon jatkuminen on tärkeää Azorien maataloudelle. Sokerijuurikkaan tuotannolla on saaristossa vahvat perinteet, ja sokerijuurikasta jalostavan laitoksen olemassaolo on tärkeää, jotta sokerijuurikas saadaan kaupaksi.

Tämän vuoksi komissio on joko itsenäisesti toimien tai ehdottamalla erityistoimia neuvostolle pyrkinyt takaamaan Azorien sokerijuurikkaan ja sokerin tuotannon.

Viime vuosina komissio on:

—

lisännyt vuonna 1997 Sinagalle azorilaisen sokerijuurikkaan jalostamiseen sokeriksi osoitettua tukea 100 eurosta 270 euroon tonnilta

| — | ehdottanut neuvostolle vuonna 2000 sokerijuurikkaan pinta-alatuen nostamista 66 prosenttia 500 eurosta 800 euroon hehtaarilta. Neuvosto vahvisti komission ehdotuksen asetuksella (EY) N:o 1453/2001 (2). |
| --- | --- |

—

ehdottanut neuvostolle vuonna 2000 sokerijuurikkaan pinta-alatuen nostamista 66 prosenttia 500 eurosta 800 euroon hehtaarilta. Neuvosto vahvisti komission ehdotuksen asetuksella (EY) N:o 1453/2001 (2).

| 2. | Komissio tukee Azorien sokerialaa toimenpitein, jotka poikkeavat huomattavasti muualla yhteisössä sovellettavasta sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä. Azorien sokerijuurikkaan tuottajat ja sokeria tuottava yritys voivat tuottaa vuosittain jopa 9 953 tonnia azorilaisesta sokerijuurikkaasta valmistettavaa sokeria, ja sokeria tuottava yritys voi puhdistaa joko vientituettua tai maailmanmarkkinoilta ostettua raakasokeria erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti ja saariston kulutustarpeiden rajoissa, joiden arvioidaan nyt olevan 6 500 tonnia vuodessa.
  Komissio pahoittelee vilpittömästi, että näistä alan toimenpiteistä huolimatta sokerijuurikkaasta valmistettavaa sokeria on tuotettu vuonna 2002 alle 700 tonnia. |
| --- | --- |

2.

Komissio tukee Azorien sokerialaa toimenpitein, jotka poikkeavat huomattavasti muualla yhteisössä sovellettavasta sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä. Azorien sokerijuurikkaan tuottajat ja sokeria tuottava yritys voivat tuottaa vuosittain jopa 9 953 tonnia azorilaisesta sokerijuurikkaasta valmistettavaa sokeria, ja sokeria tuottava yritys voi puhdistaa joko vientituettua tai maailmanmarkkinoilta ostettua raakasokeria erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti ja saariston kulutustarpeiden rajoissa, joiden arvioidaan nyt olevan 6 500 tonnia vuodessa.

Komissio pahoittelee vilpittömästi, että näistä alan toimenpiteistä huolimatta sokerijuurikkaasta valmistettavaa sokeria on tuotettu vuonna 2002 alle 700 tonnia.

| 3. | Azorilaisesta sokerijuurikkaasta tuotettu sokeri voidaan vapaasti myydä muilla kuin saariston markkinoilla.
  Sitä vastoin Azoreilla puhdistettu sokeri, jota Sinaga on hankkinut erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti, on tarkoitettu azorilaisten tarpeisiin, eikä sitä voida viedä tai lähettää Azorien ulkopuolelle perinteisten määrien lisäksi. Yhteisöjen tuomioistuin on hiljattain esittänyt kantansa ”perinteisten määrien” käsitteestä asiassa C-282/00. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että komissio on oikeassa katsoessaan, että Poseima-järjestelmän voimaantuloa vuonna 1992 edeltäneiden kolmen vuoden, toisin sanoen vuosien 1989, 1990 ja 1991, keskimääräinen vienti tai lähettäminen oli perinteistä. Itse asiassa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että kyseisten lähetysten on oltava ”ajankohtaisia, säännöllisiä ja merkittäviä, kun Poseima-ohjelma pantiin täytäntöön” ja tähdensi, että ”satunnaiset ja vähäpätöiset lähetykset, jotka ovat tapahtuneet menneisyydessä, eivät voi täyttää tällaisia vaatimuksia”.
  Yhteisön sokerialan vastaisen kehityksen osalta komissio esittää vuoden 2003 viimeisellä neljänneksellä tiedonannon alan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta. Aloitteissaan komissio ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden sokerintuotannon erityistilanteen, jotta unionin tuotannon ja hankinnan uusi tasapaino ei aiheuttaisi tilanteen heikkenemistä kyseisillä alueilla.
  Lisäksi komissio laatii ennen vuoden 2003 loppua raportin syrjäisimpien alueiden kestävän kehityksen yleisestä toimintasuunnitelmasta, ja siihen liittyy syrjäisimpien alueiden, Azorit mukaan luettuina, jalostus-yritysten tukivälineitä koskeva selvitys. |
| --- | --- |

3.

Azorilaisesta sokerijuurikkaasta tuotettu sokeri voidaan vapaasti myydä muilla kuin saariston markkinoilla.

Sitä vastoin Azoreilla puhdistettu sokeri, jota Sinaga on hankkinut erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti, on tarkoitettu azorilaisten tarpeisiin, eikä sitä voida viedä tai lähettää Azorien ulkopuolelle perinteisten määrien lisäksi. Yhteisöjen tuomioistuin on hiljattain esittänyt kantansa ”perinteisten määrien” käsitteestä asiassa C-282/00. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että komissio on oikeassa katsoessaan, että Poseima-järjestelmän voimaantuloa vuonna 1992 edeltäneiden kolmen vuoden, toisin sanoen vuosien 1989, 1990 ja 1991, keskimääräinen vienti tai lähettäminen oli perinteistä. Itse asiassa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että kyseisten lähetysten on oltava ”ajankohtaisia, säännöllisiä ja merkittäviä, kun Poseima-ohjelma pantiin täytäntöön” ja tähdensi, että ”satunnaiset ja vähäpätöiset lähetykset, jotka ovat tapahtuneet menneisyydessä, eivät voi täyttää tällaisia vaatimuksia”.

Yhteisön sokerialan vastaisen kehityksen osalta komissio esittää vuoden 2003 viimeisellä neljänneksellä tiedonannon alan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta. Aloitteissaan komissio ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden sokerintuotannon erityistilanteen, jotta unionin tuotannon ja hankinnan uusi tasapaino ei aiheuttaisi tilanteen heikkenemistä kyseisillä alueilla.

Lisäksi komissio laatii ennen vuoden 2003 loppua raportin syrjäisimpien alueiden kestävän kehityksen yleisestä toimintasuunnitelmasta, ja siihen liittyy syrjäisimpien alueiden, Azorit mukaan luettuina, jalostus-yritysten tukivälineitä koskeva selvitys.

---

(1)  EYVL L 110, 17.5.1995, s. 1.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1453/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi ja asetuksen (ETY) N:o 1600/92 kumoamisesta (Poseima), EYVL L 198, 21.7.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/22

---

(2004/C 84 E/0024)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2434/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) neuvostolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Portugalilaisille maanviljelijöille määrätyt seuraamukset

Pohjois-Portugalin maidontuottajien hiljattain pitämässä kokouksessa arvosteltiin niiden maanviljelijöiden epäoikeudenmukaista kohtelua, jotka ylittivät maitokiintiönsä maaliskuun 2003 loppuun mennessä.

Heille määrättiin seuraamuksia, kun taas Italiassa ilmoitettiin vähän aikaan sitten sopimuksesta, jolla ratkaistaan samassa tilanteessa olevien italialaisten maanviljelijöiden ongelma.

Voiko neuvosto kertoa Italian kanssa tehdyn sopimuksen erityisehdoista? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä korjatakseen epäkohdan, joka kohdistuu portugalilaisiin maanviljelijöihin?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvoston asetuksella (ETY) N:o 856/84 maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 804/68 muuttamisesta perustettiin mainitun alan lisämaksujärjestelmä, jonka soveltamista on jatkettu useaan otteeseen muun muassa neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3950/92 maitoja maitotuotealan lisämaksusta. Kunkin jäsenvaltion on noudatettava viitemääräänsä, ja niiden on maksettava yhteisölle lisämaksujärjestelmän mukaisesti summa, joka vastaa viitemäärän ylittäviä määriä.

Neuvoston 16. heinäkuuta 2003 tekemässä ja Euroopan unionin virallisessa lehdessä (1) julkaistussa päätöksessä ilmoitetaan, että tuki, jonka Italian tasavalta aikoo myöntää maidontuottajilleen, soveltuu yhteismarkkinoille. Kyseisen päätöksen tekstissä nimenomaisesti mainitut erityiset edellytykset ovat seuraavat:

| — | Italian hallitus maksaa yhteisölle määrän, jonka Italian maidontuottajat ovat velkaa maidolle ja maitotuotteille markkinointivuosien 1995/1996—2001/2002 osalta asetetun lisämaksun perusteella. |
| --- | --- |

—

Italian hallitus maksaa yhteisölle määrän, jonka Italian maidontuottajat ovat velkaa maidolle ja maitotuotteille markkinointivuosien 1995/1996—2001/2002 osalta asetetun lisämaksun perusteella.

| — | Velka maksetaan takaisin korotta samansuuruisina vuosittaisina erinä; takaisinmaksuaika ei ylitä neljäätoista vuotta. |
| --- | --- |

—

Velka maksetaan takaisin korotta samansuuruisina vuosittaisina erinä; takaisinmaksuaika ei ylitä neljäätoista vuotta.

Neuvoston jäsenet totesivat Italian hallituksen pyyntöön liittyvien olosuhteiden poikkeuksellisuuden ja hyväksyivät yksimielisesti tämän erityispäätöksen, joka perustuu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmanteen alakohtaan. Näin ollen neuvosto voi vain tapauskohtaisesti harkita päätöksen soveltamista muihin samankaltaisiin tapauksiin.

Lisäksi neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan 16. ja 17. lokakuuta 2003 Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja erityisesti päätelmien kohtaan 38, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen jatkaa Azorien maidontuotannon kehitystä koskeviin ongelmiin liittyvää järjestelyä ja kehottaa neuvostoa tarkastelemaan kysymystä mahdollisimman pian.

---

(1)  EUVL L 184, 23.7.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/23

---

(2004/C 84 E/0025)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2444/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) neuvostolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Yhdysvaltain laivastotukikohta Guantanamonlahdella

Viitaten suulliseen kysymykseen H-0036/02 (1) olosuhteista, joissa Yhdysvallat pitää Afganistanin sodan aikana otettuja vankeja Guantanamonlahdella, voiko neuvosto ilmoittaa kaikkien kyseisessä tukikohdassa vankeina olevien jäsenvaltioiden kansalaisten nimet? Voiko neuvosto myös selventää, vastaavatko vankien olosuhteet ja vankeuden kesto sotavankien kohtelusta tehdyn Geneven yleissopimuksen vaatimuksia? Voiko neuvosto kertoa, millä perusteella Yhdysvaltain ehdottamien sotilastuomioistuinten katsotaan noudattavan kansainvälisesti hyväksyttyjä vaatimuksia oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Yhdysvallat noudattaa täysimääräisesti Geneven sopimuksia, ja millaisia vastauksia se on saanut tässä asiassa Yhdysvaltain viranomaisilta?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvostolla ei ole mahdollisuuksia antaa tietoja Guantanamonlahdella vankeina olevien jäsenvaltioiden kansalaisten nimistä, vankeusolosuhteista tai vankeuden kestosta. Kuten neuvosto vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-l470/03 totesi, konsulisuhteita koskevasta Wienin yleissopimuksesta johtuvien jäsenvaltioiden kansalaisten oikeuksien ja etujen suojaaminen ulkomailla kuuluu kullekin jäsenvaltiolle. Näin ollen asianomaisten jäsenvaltioiden on itse ryhdyttävä tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin kansalaistensa oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Yhdysvaltojen hallituksen on varmistettava, että vankien olosuhteet ovat kansainvälisen oikeuden mukaisia ja että sen perustamat tuomioistuimet noudattavat kansainvälisesti hyväksyttyjä oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimuksia ja kansainvälistä oikeutta.

---

(1)  Kirjallinen vastaus 6.2.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/24

---

(2004/C 84 E/0026)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2449/03

esittäjä(t): Georges Berthu (NI) komissiolle

(23. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Pensasaitojen säilyttäminen

Pensasaitojen säilyttäminen on usein yleisen edun mukaista, koska pensasaidat suojaavat biodiversiteettiä, hidastavat tulvien aiheuttamia tuhoja ja maanpinnan eroosiota jne. Ranskan departementit sopivat parhaillaan pensaiden uudelleenistutukseen myönnettävästä tuesta.

Uudelleenistutuksen lisäksi pensaat tarvitsevat hoitoa, joka on tällä hetkellä maanviljelijöiden tekemä eräänlainen ilmainen palvelus yhteisölle.

Katsooko komissio, että vuosittaisten tukien myöntäminen olisi mahdollista pensasaitojen hoitokustannusten korvaamiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Maatalouden ympäristönsuojelu lukeutuu Ranskan kansalliseen maaseudun kehittämissuunnitelmaan. Suunnitelmaan kuuluu maatalouden ympäristönsuojeluun liittyviä toimia, jotka jokainen niiden toteuttamista haluava alue voi ottaa käyttöön. Pensasaitojen istutus, kunnostaminen ja hoito kuuluvat toimiin, joille voi saada yhteisön rahoitusta. Pensasaitojen hoitoon suunnattuja tukia on siis jo olemassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/24

---

(2004/C 84 E/0027)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2455/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(23. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Eurostat: kassavirtojen valvonnan ja ”value for money” -tutkimusten soveltaminen lisätoimina tilanteen selkiyttämiseksi ja sen toistumisen estämiseksi

| 1. | Korvaako komission vastuualueeseen kuuluvan sisäisen tilintarkastusyksikön Eurostatin petostapauksia koskeva tutkimus riippumattoman Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksen, vai tehdäänkö petostentorjuntaviraston tutkimus alkuperäisen suunnitelman mukaisesti? Mikä ero on sisäisen tilintarkastusyksikön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten asemalla? Missä määrin ne mahdollisesti täydentävät toisiaan? |
| --- | --- |

1.

Korvaako komission vastuualueeseen kuuluvan sisäisen tilintarkastusyksikön Eurostatin petostapauksia koskeva tutkimus riippumattoman Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksen, vai tehdäänkö petostentorjuntaviraston tutkimus alkuperäisen suunnitelman mukaisesti? Mikä ero on sisäisen tilintarkastusyksikön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten asemalla? Missä määrin ne mahdollisesti täydentävät toisiaan?

| 2. | Rajoitetaanko sisäisen tilintarkastusyksikön tutkimusta? Kuuluuko siihen ”value for money” -tutkimus? Mitä jätetään mahdollisesti tutkimuksen ulkopuolelle? Onko komissio valmis antamaan kaiken kyseisen tutkimuksen perusteella saadun tiedon Euroopan parlamentin käytettäväksi? |
| --- | --- |

2.

Rajoitetaanko sisäisen tilintarkastusyksikön tutkimusta? Kuuluuko siihen ”value for money” -tutkimus? Mitä jätetään mahdollisesti tutkimuksen ulkopuolelle? Onko komissio valmis antamaan kaiken kyseisen tutkimuksen perusteella saadun tiedon Euroopan parlamentin käytettäväksi?

| 3. | Olisiko kassavirtojen valvonta, jota edellinen tilinpidosta vastaava virkamies Andreasen ehdotti, mutta jonka pääjohtaja Mingasson hylkäsi, paljastanut salassa pidetyt tilit paljon aikaisemmin? Aiotaanko tällainen valvonta ottaa käyttöön? |
| --- | --- |

3.

Olisiko kassavirtojen valvonta, jota edellinen tilinpidosta vastaava virkamies Andreasen ehdotti, mutta jonka pääjohtaja Mingasson hylkäsi, paljastanut salassa pidetyt tilit paljon aikaisemmin? Aiotaanko tällainen valvonta ottaa käyttöön?

| 4. | Ovatko tutkittavat henkilöt käyneet siirtonsa jälkeen edellisissä toimitiloissaan säännöllisesti, ja ovatko he voineet tuhota tai ottaa mukaansa asiakirjoja, koska heidän pääsyään Eurostatin rakennuksiin ei ole estetty? Miksi he saivat mennä rakennuksiin vapaasta, mutta aikaisemmalle tilinpidosta vastaavalle virkamiehelle ei annettu siihen lupaa? Eikö pitäisi ryhtyä nopeasti toimiin, jotta vältetään asiakirjojen häviäminen kokonaan? Eikö tähän olisi pitänyt ryhtyä jo paljon aikaisemmin, varsikin kun otetaan huomioon komissiolla tällä hetkellä käytettävissään olevat tiedot? |
| --- | --- |

4.

Ovatko tutkittavat henkilöt käyneet siirtonsa jälkeen edellisissä toimitiloissaan säännöllisesti, ja ovatko he voineet tuhota tai ottaa mukaansa asiakirjoja, koska heidän pääsyään Eurostatin rakennuksiin ei ole estetty? Miksi he saivat mennä rakennuksiin vapaasta, mutta aikaisemmalle tilinpidosta vastaavalle virkamiehelle ei annettu siihen lupaa? Eikö pitäisi ryhtyä nopeasti toimiin, jotta vältetään asiakirjojen häviäminen kokonaan? Eikö tähän olisi pitänyt ryhtyä jo paljon aikaisemmin, varsikin kun otetaan huomioon komissiolla tällä hetkellä käytettävissään olevat tiedot?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(30. syyskuuta 2003)

Sekä petosten torjuntaa koskevassa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa että varainhoitovuotta 2001 koskevassa parlamentin vastuuvapauspäätöksessä komissiota kehotetaan laatimaan Eurostatia koskeva tilintarkastuskertomus. Komissio velvoitti 11. kesäkuuta 2003 sisäisen tilintarkastusyksikön tutkimaan jopa 400 sopimusta ja avustusta, jotka oli määrä valita sovitun menettelyn mukaisesti. Kyseinen tutkimus ei missään tapauksessa korvaa Euroopan petostentorjuntavirastossa (OLAF) parhaillaan tehtävää riippumatonta tutkimusta. Kuten komission päätöksessä todetaan, tilintarkastusyksikön tutkimuksessa on tarkoitus ensi sijassa varmistaa, olivatko vuosina 1999—2002 tehdyt sopimukset laillisia ja sääntöjen mukaisia. Siinä ei varsinaisesti tutkita mahdollisia petoksia, sillä niiden tutkiminen on OLAFin tehtävä. Nämä kaksi tutkimusta täydentävät näin ollen toisiaan.

Ajan ja resurssien puutteen vuoksi komissio päätti velvoittaa sisäisen tilintarkastusyksikön tutkimaan tietyn määrän sopimuksia ja avustuksia sen sijaan, että Eurostatin kaikki sisäiset valvontatoimet olisi tarkastettu. Sisäisen tilintarkastusyksikön tiedustelun yhteydessä varapuheenjohtaja Kinnock vahvisti, että tutkimus kattaa sopimusten ja avustusten täytäntöönpanon tutkinnan. Mikäli sopimusten ja avustusten täytäntöönpanon tutkinta osoittautuu aiheelliseksi sisäisen tilintarkastusyksikön alustavan analyysin perusteella, sisäisen tarkastajan on päätettävä siitä kuullen komission pääsihteeriä, joka koordinoi Eurostatia koskeviin tutkimuksiin liittyviä komission toimia. Koska resursseja on tunnetusti niukasti ja koska sisäisen tilintarkastusyksikön on saatettava työnsä päätökseen annetussa määräajassa, tässä yhteydessä ei kuitenkaan ole mahdollista tutkia kaikkien otokseen kuuluvien sopimusten/avustusten täytäntöönpanoa.

Kuten puheenjohtajakokoukselle tiedotettiin heinäkuussa 2003, sisäisen tilintarkastusyksikön ensimmäinen kertomus koskee tosiasiallisesti sekä myöntämismenettelyjä että sopimusten täytäntöönpanoa.

Kassavirtojen valvonta ei kuulu tilintarkastusyksikössä parhaillaan tehtävään tutkimukseen; yhteisön talousarviosta myönnettävää rahoitusta koskevien kassavirtojen valvonta ei olisi paljastanut talousarvion ulkopuolisia tilejä.

Komissio on johdonmukaisesti pyrkinyt varmistamaan, että parlamentin pyytämä tarkastusaineisto laaditaan ja toimitetaan ajallaan.

Lisäksi komissio ryhtyi 8. heinäkuuta 2003 varotoimiin suojatakseen tietyt Eurostatin tiloissa olevat arkistot.

Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan myös Gabriele Staunerin kirjalliseen kysymykseen E-2204/03 annettuun vastaukseen (1).

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 234.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/26

---

(2004/C 84 E/0028)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2477/03

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) neuvostolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Naisten oikeudet Afganistanissa

Afganistanilaisten naisten asema huonontui huomattavasti, kun talibanit kaappasivat vallan vuonna 1996. Naiset joutuivat äärimmäisen psykologisen ja ruumiillisen sorron kohteeksi, koska heiltä kiellettiin osittain tai kokonaan terveydenhuolto, koulutus, elannon ansaitseminen ja liikkumisvapaus.

Monet toivoivat, että Taliban-hallinnon päättyminen aloittaisi naisten oikeuksien uuden aikakauden. Euroopan parlamentin 5. syyskuuta 2002 antamassa päätöslauselmassa (1) korostetaan, että afganistanilaisten naisten asema on ehdoton prioriteetti. Jäsenet pyysivät myös Afganistanin uutta hallitusta hyväksymään ja ottamaan käyttöön tehokkaita toimia naisten oikeuksien parantamiseksi. Euroopan unioni haluaa myös edistää tätä, ja se on osoittanut suoraan osan eurooppalaisesta tuesta erityisiin naisten asemaa koskeviin hankkeisiin.

On kulunut yli puolitoista vuotta Bonnin konferenssista, mutta naisten asema on hädin tuskin parantunut. Naisten asema ei ole muuttunut ollenkaan maaseudulla, jossa elää kolme neljäsosaa afganistanilaisista. Tämän vahvistivat myös Euroopan parlamentin Afganistaniin lähettämän valtuuskunnan jäsenet. Taliban-hallinnon kaatumisen jälkeen naisten oikeudet ovat parantuneet vain Kabulissa, ja ainoastaan 30 prosenttia afganistanilaisista tytöistä käy koulua.

Miten EU suhtautuu naisten oikeuksien jatkuvaan sortamiseen? Mitä erityisiä naisten asemaa koskevia hankkeita EU rahoittaa Afganistanissa? Aikooko EU parantaa naisten asema muillakin toimilla, kuin tukemalla naisten asemaa koskevia hankkeita? Kuinka suurta osaa EU:n Afganistanille myöntämästä rahoituksesta käytetään pelkästään naisia varten?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | EU seuraa tiiviisti naisten ihmisoikeuksien kunnioittamista Afganistanissa. Yhteyksissään Afganistanin siirtymäkauden hallintoon EU on toistuvasti kaikilla tasoilla korostanut, että Afganistanin naisten oikeudet ja heidän täysimääräisen ja tasa-arvoisen osallistumisensa edistäminen kaikilla julkisen elämän osa-alueilla ovat merkittävä viitearvo arvioitaessa siirtymäkauden hallinnon toimintaa ja määriteltäessä EU:n tulevaa politiikkaa Afganistanin suhteen. |
| --- | --- |

1.

EU seuraa tiiviisti naisten ihmisoikeuksien kunnioittamista Afganistanissa. Yhteyksissään Afganistanin siirtymäkauden hallintoon EU on toistuvasti kaikilla tasoilla korostanut, että Afganistanin naisten oikeudet ja heidän täysimääräisen ja tasa-arvoisen osallistumisensa edistäminen kaikilla julkisen elämän osa-alueilla ovat merkittävä viitearvo arvioitaessa siirtymäkauden hallinnon toimintaa ja määriteltäessä EU:n tulevaa politiikkaa Afganistanin suhteen.

| 2. | EU on myös kehottanut Afganistanin perustuslakikomitean jäseniä kunnioittamaan tulevassa perustuslaissa sukupuolten välistä tasa-arvoa kansainvälisten normien mukaisesti; perustuslaillinen Loya Jirga hyväksyy uuden perustuslain muutaman kuukauden kuluttua. EU tekee kaikkensa varmistaakseen, että uusi perustuslaki sisältää myös lausekkeen, jossa todetaan kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n ihmisoikeusyleissopimusten ensisijaisuus kansallisen lain, myös sharian, suhteen. |
| --- | --- |

2.

EU on myös kehottanut Afganistanin perustuslakikomitean jäseniä kunnioittamaan tulevassa perustuslaissa sukupuolten välistä tasa-arvoa kansainvälisten normien mukaisesti; perustuslaillinen Loya Jirga hyväksyy uuden perustuslain muutaman kuukauden kuluttua. EU tekee kaikkensa varmistaakseen, että uusi perustuslaki sisältää myös lausekkeen, jossa todetaan kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n ihmisoikeusyleissopimusten ensisijaisuus kansallisen lain, myös sharian, suhteen.

| 3. | Neuvosto vahvisti 14. huhtikuuta 2003 päätelmät, joissa neuvosto muun muassa korosti sukupuolten välisen tasa-arvon huomioon ottamista siirtymäkauden hallinnon politiikassa ja kiirehti perustuslaillisten puitteiden luomista ihmisoikeuksien edistämiseksi ja turvaamiseksi etenkin naisten ja tyttöjen osalta. Neuvosto myös korosti tasa-arvonäkökohtia yhtenä kesäkuussa 2004 vapailla ja rehellisillä vaaleilla valittavan hallituksen ominaisuuksista. Nämä päätelmät toimitettiin Afganistanin ulkoasiainministerille Abdullah Abdullahille, joka tapasi EU:n ministerit kyseisenä päivänä. Sukupuolikysymykset ovat tärkeässä asemassa lokakuulle suunnitellun, valtiosihteerien tasolla toteutettavan EU:n troikan vierailun esityslistalla. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto vahvisti 14. huhtikuuta 2003 päätelmät, joissa neuvosto muun muassa korosti sukupuolten välisen tasa-arvon huomioon ottamista siirtymäkauden hallinnon politiikassa ja kiirehti perustuslaillisten puitteiden luomista ihmisoikeuksien edistämiseksi ja turvaamiseksi etenkin naisten ja tyttöjen osalta. Neuvosto myös korosti tasa-arvonäkökohtia yhtenä kesäkuussa 2004 vapailla ja rehellisillä vaaleilla valittavan hallituksen ominaisuuksista. Nämä päätelmät toimitettiin Afganistanin ulkoasiainministerille Abdullah Abdullahille, joka tapasi EU:n ministerit kyseisenä päivänä. Sukupuolikysymykset ovat tärkeässä asemassa lokakuulle suunnitellun, valtiosihteerien tasolla toteutettavan EU:n troikan vierailun esityslistalla.

| 4. | Taleban-hallinnon kaatumisen jälkeen on ollut havaittavissa jonkin verran edistystä: yhä suurempi osa tytöistä käy koulua ja suuremmissa keskuksissa yhä suurempi osa tytöistä osallistuu myös ylempään koulutukseen, ministeriöt palkkaavat naisia, ja yleensäkin monet naiset ovat palanneet työhönsä kodin ulkopuolella. Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen ratifiointi 5. maaliskuuta 2003 oli erityisen myönteinen askel.
  Neuvosto on kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että naisten asema on edelleen kestämätön koulutus- ja työmahdollisuuksien, oikeussuojan ja täysimääräisen ja tasa-arvoisen julkiseen elämään osallistumisen osalta. Lisäksi naiset ovat heidän elämäänsä ja arvoaan uhkaavan turvattomuuden ensisijaisia uhreja. Paljon on vielä tekemättä, ja se edellyttää riittävien varojen jakamista. |
| --- | --- |

4.

Taleban-hallinnon kaatumisen jälkeen on ollut havaittavissa jonkin verran edistystä: yhä suurempi osa tytöistä käy koulua ja suuremmissa keskuksissa yhä suurempi osa tytöistä osallistuu myös ylempään koulutukseen, ministeriöt palkkaavat naisia, ja yleensäkin monet naiset ovat palanneet työhönsä kodin ulkopuolella. Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen ratifiointi 5. maaliskuuta 2003 oli erityisen myönteinen askel.

Neuvosto on kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että naisten asema on edelleen kestämätön koulutus- ja työmahdollisuuksien, oikeussuojan ja täysimääräisen ja tasa-arvoisen julkiseen elämään osallistumisen osalta. Lisäksi naiset ovat heidän elämäänsä ja arvoaan uhkaavan turvattomuuden ensisijaisia uhreja. Paljon on vielä tekemättä, ja se edellyttää riittävien varojen jakamista.

| 5. | Yksittäisten sukupuolikysymyksiä käsittelevien ohjelmien osalta arvoisa parlamentin jäsen voisi kääntyä myös komission ja jäsenvaltioiden asianomaisten ministeriöiden puoleen. |
| --- | --- |

5.

Yksittäisten sukupuolikysymyksiä käsittelevien ohjelmien osalta arvoisa parlamentin jäsen voisi kääntyä myös komission ja jäsenvaltioiden asianomaisten ministeriöiden puoleen.

---

(1)  P5-TA(2002) 0407.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/27

---

(2004/C 84 E/0029)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2482/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) neuvostolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Metsäpalovaaran ehkäisy: asetus (ETY) N:o 2158/92

Metsäpalovaaran ehkäisytoimien rahoituksen perustana olevan asetuksen (ETY) N:o 2158/92 (1) voimassaoloaika päättyi 31. joulukuuta 2002. Todistetusti kyseinen asetus on edistänyt paljon jäsenvaltioiden ja alueiden metsäpalovaaran ehkäisytoimia viimeisen kymmenen vuoden aikana: esimerkiksi Etelä-Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa metsäpalojen tuhoaman metsäpinta-alan keskiarvo on laskenut. Tästä huolimatta Euroopan komission uudessa Forest Focus -asetusehdotuksessa sekä uudessa maaseudun kehittämistä koskevassa asetuksessa esitetään metsäpalon ehkäisytoimien uudelleen kansallistamista. Toisin sanoen yhteisö ei enää rahoittaisi metsäpalovaaran ehkäisytoimia, kuten se teki asetuksen (ETY) N:o 2158/92 nojalla. Uusi asetusehdotus on myös vastoin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kantaa, jonka mukaan metsäpalojen torjuntatoimet kuuluvat EU:n talousarviosta rahoitettaviin ympäristöalan toimiin.

Kysynkin siis:

| 1. | Onko neuvosto tietoinen, että komission Forest Focus -asetusehdotus ei noudata Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaista oikeuskäytäntöä, jossa vastustetaan metsäpalojen torjuntatoimien uudelleen kansallistamista ja kannatetaan niiden täytäntöönpanoa EP:n yhteispäätösmenettelyn kautta? Miten neuvosto perustelee, että se hylkäsi ensimmäisessä käsittelyssä kaikki Euroopan parlamentin tarkistukset, joilla pyrittiin palauttamaan asetukseen metsäpalojen ehkäisy osana yhteisön ympäristöpolitiikkaa, tuomioistuimen kannan mukaisesti? |
| --- | --- |

1.

Onko neuvosto tietoinen, että komission Forest Focus -asetusehdotus ei noudata Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaista oikeuskäytäntöä, jossa vastustetaan metsäpalojen torjuntatoimien uudelleen kansallistamista ja kannatetaan niiden täytäntöönpanoa EP:n yhteispäätösmenettelyn kautta? Miten neuvosto perustelee, että se hylkäsi ensimmäisessä käsittelyssä kaikki Euroopan parlamentin tarkistukset, joilla pyrittiin palauttamaan asetukseen metsäpalojen ehkäisy osana yhteisön ympäristöpolitiikkaa, tuomioistuimen kannan mukaisesti?

| 2. | Onko neuvosto tietoinen vahingollisista seurauksista, joita Forest Focus -asetusehdotus saattaa aiheuttaa metsäpalojen torjunnalle yhteisötasolla? |
| --- | --- |

2.

Onko neuvosto tietoinen vahingollisista seurauksista, joita Forest Focus -asetusehdotus saattaa aiheuttaa metsäpalojen torjunnalle yhteisötasolla?

| 3. | Aikooko neuvosto muuttaa kantaansa ja hyväksyä parlamentin pyynnöt toisessa käsittelyssä, ja aikooko se etenkin palauttaa aiemmat pelkästään metsäpalovaaran ehkäisy- ja hallintatoimiin liittyvät erityiset rahoitusjärjestelyt? |
| --- | --- |

3.

Aikooko neuvosto muuttaa kantaansa ja hyväksyä parlamentin pyynnöt toisessa käsittelyssä, ja aikooko se etenkin palauttaa aiemmat pelkästään metsäpalovaaran ehkäisy- ja hallintatoimiin liittyvät erityiset rahoitusjärjestelyt?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Forest Focus -asetusehdotuksen julkiseen käsittelyyn 6. marraskuuta 2003 kokoontuneessa neuvoston istunnossa sekä päätelmiin, joihin asian julkisessa käsittelyssä päädyttiin. Neuvosto on näin ollen hyväksynyt Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssään hyväksymät tarkistukset metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa yhteisössä koskevaan asetusehdotukseen. Koska Euroopan parlamentin tarkistukset vastaavat neuvoston saavuttamaa kompromissia, asetus annetaan tällä tavoin tarkistetun neuvoston yhteisen kannan muodossa.

Asetuksella luodaan monivuotiset puitteet, jotka kattavat aluksi kuuden vuoden jakson 2003—2008. Sen tarkoituksena on mukauttaa olemassa olevien neuvoston asetusten (ETY) N:o 3528/86 ja (ETY) N:o 2158/92 soveltamisalaa siten, että saadaan aikaan joustava seurantaa koskeva toimintasuunnitelma, jonka avulla voidaan arvioida laajemmin metsäekosysteemien tilaa. Samalla yksinkertaistetaan käytössä olevia toimia yhdistämällä kummankin edellä mainitun asetuksen osia yhdeksi metsien suojelun ja seurannan kattavaksi puiteasetukseksi.

---

(1)  EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/28

---

(2004/C 84 E/0030)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2498/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(25. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Investoinnit

Komission vastaus 22. toukokuuta 2003 esittämääni kysymykseen euroalueen ja sen ulkopuolisten jäsenvaltioiden suorista ulkomaisista investoinneista (E-1350/03 (1)) oli erittäin mielenkiintoinen. Voiko komissio nyt sisällyttää taulukoihin myös uusimmat vuoden 2002 tiedot? Jos ei voi, milloin komissio kykenee antamaan nämä tiedot?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2003)

Ajan tasalle saatetut taulukot lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Vuotta 2002 koskevat tiedot ovat alustavia arvioita, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet tarkistettujen vuotta 2001 koskevien tietojen mukana Eurostatille kesäkuussa 2003. Tanskan ja Espanjan tiedoissa ei ole mukana uudelleen sijoitettuja tuottoja, kun taas Kreikan ja Ruotsin tiedoissa uudelleen sijoitetut tuotot ovat mukana joissakin tapauksissa. Arvioidut uudelleen sijoitetut tuotot sisältyvät aggregaatteihin kaikissa näissä tapauksissa. Euroalueen kumppanimaiden osalta vuotta 2002 koskevia alustavia tietoja ja vuotta 2001 koskevia tarkistettuja tietoja ei ole käytettävissä.

---

(1)  Katso sivu 8.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/28

---

(2004/C 84 E/0031)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2515/03

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   OLAFin valvontakomitean kanta Eurostat-työryhmään

Eurostatiin kohdistettujen syytösten seurauksena komissio päätti 9. heinäkuuta 2003 asettaa työryhmän. Työryhmän tehtävänä on nopeuttaa tähän mennessä yksinomaan OLAFin suorittamaa sisäistä ja ulkoista tutkintaa.

Päätöksellä puututaan OLAFin itsenäisiin toimintavaltuuksiin, jotka on nimenomaisesti taattu 25. toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 (1).

Ovatko johtaja ja/tai komissio pyytäneet ennen 9. heinäkuuta 2003 tekemäänsä päätöstä lausuntoa OLAFin valvontakomitealta, jonka tehtävänä on varmistaa viraston riippumattomuus?

Jos ei, miksi ei?

---

(1)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/29

---

(2004/C 84 E/0032)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2516/03

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Eurostat-työryhmä ja OLAFin riippumattomuus

Eurostatiin kohdistettujen syytösten seurauksena komissio päätti 9. heinäkuuta 2003 asettaa työryhmän. Komission lehdistötiedotteessa IP/03/979 kerrotaan, että asetetaan monialainen työryhmä, jonka tehtävänä on nopeuttaa tähän mennessä yksinomaan OLAFin suorittamaa sisäistä ja ulkoista tutkintaa. Lisäksi työryhmän tehtävänä on suorittaa kattava hallinnollinen tutkinta, jotta voidaan selvittää mahdollisiin taloudellisiin säännönvastaisuuksiin osallistuneiden virkamiesten ja muun henkilöstön henkilökohtainen vastuu. Työryhmää johtaa tietoyhteiskunnasta vastaavan pääosaston varapääjohtaja Peter Zangl, ja se kuuluu OLAFin pääjohtajan F.-H. Brimerin alaisuuteen.

Päätös on ristiriidassa sen päätöksen kanssa, jonka komissio teki 28. huhtikuuta 1999 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta (1) ja jolla komissio on siirtänyt virastolle komissiolle kuuluvaa toimivaltaa ulkoisten hallinnollisten tutkimusten alalla (päätöksen 2 artikla). Lisäksi se on ristiriidassa mainitun komission päätöksen 3 artiklan kanssa, koska 3 artiklassa nimenomaan taataan OLAFin riippumattomuus sen käyttäessä tutkintatoimivaltaansa. Varsinkin se, että työryhmän johtajaksi on nimitetty OLAFin ulkopuolinen virkamies, on ristiriidassa sen määräyksen kanssa, että OLAFin johtaja ei toimivaltaansa käyttäessään saa pyytää eikä ottaa ohjeita komissiolta.

Onko komissio tätä taustaa vasten ottanut huomioon vaaran, että työryhmän suorittaman tutkinnan kohteeksi joutuvat virkamiehet tai yritykset tekevät valituksen tutkinnan lainmukaisuudesta?

Mitä päätelmiä komissio tekee Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-11/00 ja C-15/00 hiljattain antamista tuomioista, joissa tuomioistuin on korostanut OLAFin tutkimusten riippumattomuuden erityistä merkitystä?

---

(1)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/29

---

(2004/C 84 E/0033)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2530/03

esittäjä(t): Gabriele Statiner (PPE-DE) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Eurostat-työryhmä

Eurostatiin kohdistettujen syytösten seurauksena komissio päätti 9. heinäkuuta 2003 varapuheenjohtajansa Kinnockin aloitteesta asettaa työryhmän, jolle siirretään OLAFin tähän mennessä suorittama sisäinen ja ulkoinen tutkinta. Komission päätöksen mukaan työryhmää johtaa Peter Zangl; Zangl on virkamies, joka ei kuulu OLAFiin, vaan on tietoyhteiskunnasta vastaavan pääosaston varapääjohtaja.

Voiko komissio selittää, miksi se on noudattanut varapuheenjohtajansa ehdotuksia ja puuttunut tällä tavalla OLAFin riippumattomuuteen, jonka sekä yhteisön lainsäätäjä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999 (1)) että se itse (komission päätös 1999/352/EY (2)) on petostentorjuntavirastolle antanut?

Voiko komissio selittää varsinkin sen, miten OLAFin johtaja on osallistunut komission 9. heinäkuuta 2003 tekemään päätökseen ja miten komission toiminta on sopusoinnussa sen määräyksen kanssa, että OLAFin johtaja ei saa petostentorjuntaviraston tutkintavaltuuksia käyttäessään pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita komissiolta?

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asioissa C-11/00 ja C-15/00 10. heinäkuuta 2003 antamissaan tuomioissa korostanut OLAFin tutkimusten riippumattomuuden erityistä merkitystä.

Onko komissio tätä taustaa vasten ottanut huomioon vaaran, että työryhmän suorittaman tutkinnan kohteeksi joutuvat virkamiehet tai yritykset tekevät valituksen tutkinnan lainmukaisuudesta?

Neil Kinnockin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2515/03, E-2516/03 ja P-2530/03

(8. lokakuuta 2003)

Arvoisat parlamentin jäsenet ovat varmaankin tietoisia siitä, että komissiolla on oikeus suorittaa milloin tahansa osastojensa varainhoidon tarkastuksia, valvontatoimia ja tilapäisiä analyyseja, jotta voitaisiin tarkistaa, onko toiminta varainhoitoasetuksen ja hyvää hallintotapaa koskevien sisäisten sääntöjen mukaista. Tällaiset tarkastukset ja valvontatoimet voivat mahdollistaa sen, että komissio havaitsee järjestelmälliset puutteet ja tekee asianmukaiset organisatoriset päätelmät.

Lisäksi osana vastuuvapausmenettelyn seurantaa komissio tarkastelee parlamentin pyynnöstä sopimuksia, joita Eurostat on tehnyt yksityisten yritysten kanssa. Tällöin tarkoituksena on selvittää, millaisia kyseiset sopimussuhteet ovat luonteeltaan ja laajuudeltaan. Tarkastelun kohteena on tiettyjä vanhoja sopimuksia ja voimassa olevia sopimuksia.

Edellä mainittuun liittyen 9. heinäkuuta 2003 perustettiin monialainen työryhmä, ja komissio vahvisti kokonaisuudessaan sen tehtävät 23. heinäkuuta. Työryhmän on raportoitava seuraavista asioista:

| — | Eurostatissa käytössä olevat varainhoitomenettelyt |
| --- | --- |

—

Eurostatissa käytössä olevat varainhoitomenettelyt

| — | valtuutusmenettelyt |
| --- | --- |

—

valtuutusmenettelyt

| — | ulkopuolisia alihankkijoita koskevan hallinnoinnin päivittäiset järjestelyt |
| --- | --- |

—

ulkopuolisia alihankkijoita koskevan hallinnoinnin päivittäiset järjestelyt

| — | hallinnon määräämiä korjaavia toimenpiteitä koskevat ohjeet ja toteutetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

—

hallinnon määräämiä korjaavia toimenpiteitä koskevat ohjeet ja toteutetut toimenpiteet.

Työryhmän nimenomaisena tehtävänä on toimittaa komissiolle tietoja, joita se tarvitsee toteuttaakseen hallinnollisia ja organisatorisia toimia, joita edellytetään sen varmistamiseksi, että varainhoitoasetusta sekä asiaan liittyviä sääntöjä ja hyvää hallintotapaa noudatetaan. Komissio ei ole millään tavoin pyrkinyt puuttumaan OLAFin riippumattomuuteen.

Työryhmän tehtävät ja tavoitteet eivät siis ole samat kuin OLAFin. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan petostentorjuntavirasto OLAFin tehtävänä on ”selvittää [perustamissopimuksilla tai niiden perusteella perustetuissa toimielimissä ja elimissä] virkatoimintaan liittyviä vakavia tekoja, jotka voivat merkitä, että virkamies tai muu henkilöstöön kuuluva on jättänyt noudattamatta velvollisuuksiaan tavalla, joka voi haitata näiden yhteisöjen etuja ja joka voi johtaa kurinpitotoimiin ja tarvittaessa rikossyytteisiin, taikka että toimielimen tai elimen jäsen ... on vastaavalla tavalla jättänyt noudattamatta velvollisuuksiaan”. Tämä tarkoittaa, että mikään ei estä OLAFia käyttämästä hyväkseen työryhmän toiminnan tuloksia, mikäli työryhmän toimet täydentävät OLAFin tekemiä tutkimuksia.

Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 7 artiklan 1 kohta itse asiassa edellyttää, että komission on ilmoitettava OLAFille mahdollisista petoksista, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta.

Näin ollen työryhmän toiminta ei heikennä OLAFin toimivaltaa tai vaaranna sen tutkimusten riippumattomuutta. OLAFin pääjohtaja ja työryhmän johtaja pitävät joka tapauksessa säännöllisesti yhteyttä, ja OLAFin pääjohtajalla on toimivalta varmistaa, että OLAFin riippumattomuus on täysin turvattu.

Näin ollen komissio ei katso, että työryhmän perustaminen voisi estää OLAFin toimivallan käyttämistä tai vaarantaa sen pääjohtajan riippumattomuuden. Komissio ei ole antanut hänelle mitään ohjeita, vaan hän on hyväksynyt sen, että työryhmän ja OLAFin välille luodaan tarvittava yhteys. Komissio ei katso, että työryhmän perustaminen ja toiminta voisi vaarantaa OLAFin tutkimusten lainmukaisuuden.

OLAF on ilmoittanut komissiolle, että OLAFin pääjohtaja on kuullut OLAFin valvontakomissiota viipymättä komission päätöksen jälkeen, ja kuuleminen jatkuu.

---

(1)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

(2)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/31

---

(2004/C 84 E/0034)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2562/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) neuvostolle

(4. elokuuta 2003)

Aihe:   Sudanin diktatuurin harjoittama väkivalta ja EU:n kanssa parafoitu sopimus

MISNA-uutistoimiston mukaan Sudanin hallituksen ja kapinallisjoukkojen viime viikkojen yhteenotoissa Sudanin ilmavoimien Antonov-koneet iskivät 25 kylään lännessä sijaitsevan Darfurin osavaltion luoteisosassa ja käyttivät tarkemmin määrittelemättömiä ”myrkkykaasuja”, joiden kerrotaan surmanneen kolmesataa ihmistä ja vahingoittaneen yli kahtasataa.

Sudanin presidenttinä on kenraali Omar Hassan Al Bashir. Hänen hallituksensa ei vielä ole vastannut Sudanin kansan vapautusarmeijan (SPLA) syytökseen, jossa väitetään, että se haluaa iskeä Darfurin väestöön. Hallituksen ja SPLA:n rauhanneuvottelut ovat jälleen kerran keskeytyneet, ja uudet neuvottelut, joiden piti alkaa tällä viikolla, on siirretty alkavaksi 3. elokuuta.

Hallituksen valtuuskunta kieltäytyi 11. heinäkuuta hyväksymästä tulevien neuvottelujen perustaksi hallitustenvälisen kehitysviranomaisen IGADin (Afrikan sarven maiden alueellinen elin, joka johtaa neuvotteluja) välittäjien ehdottamaa puitesopimusta, sen jälkeen kun SPLA:n valtuuskunta oli julkisesti ilmoittanut olevansa tyytyväinen sopimukseen. Osapuolet allekirjoittivat alustavan yhteisymmärryspöytäkirjan vuosi sitten heinäkuussa, mutta sen jälkeen asiassa ei ole tapahtunut mitään. Vaikuttaa siltä, että Khartumin hallituksella ei ole aikomustakaan menettää tai edes jakaa valtaa, joka koskee etelän öljyntuotantoalueita ja niiden tuottoja sekä uusia sotajoukkoja, jotka ovat diktaattori Al Bashirin hallinnon toimesta vuosikausia murhanneet ihmisiä Sudanissa.

Voisiko neuvosto kertoa,

| — | aikooko se edellä esitetyn johdosta sanoa irti 10. joulukuuta 2002 parafoidun, Khartumin hallituksen kanssa tehdyn sopimuksen, koska tämä käyttää asevoimiaan sumeilematta eikä sillä tunnu olevan minkäänlaista aikomusta panna täytäntöön viime heinäkuussa tehtyä Machakosin sopimusta? |
| --- | --- |

—

aikooko se edellä esitetyn johdosta sanoa irti 10. joulukuuta 2002 parafoidun, Khartumin hallituksen kanssa tehdyn sopimuksen, koska tämä käyttää asevoimiaan sumeilematta eikä sillä tunnu olevan minkäänlaista aikomusta panna täytäntöön viime heinäkuussa tehtyä Machakosin sopimusta?

| — | katsooko se, että Al Bashirin diktatorinen hallinto, joka on syyllistynyt todelliseen ei-muslimiväestön kansanmurhaan, voi taata rauhan, hyvinvoinnin ja turvallisuuden Sudanissa? |
| --- | --- |

—

katsooko se, että Al Bashirin diktatorinen hallinto, joka on syyllistynyt todelliseen ei-muslimiväestön kansanmurhaan, voi taata rauhan, hyvinvoinnin ja turvallisuuden Sudanissa?

| — | aikooko se ryhtyä yhtenäisiin toimiin koko Euroopan unionin puolesta kaikilla monenvälisillä foorumeilla Yhdistyneistä Kansakunnista alkaen, jotta lisättäisiin kansainvälistä painostusta Khartumin hallitusta kohtaan ja eristettäisiin sen verenhimoinen diktaattori? |
| --- | --- |

—

aikooko se ryhtyä yhtenäisiin toimiin koko Euroopan unionin puolesta kaikilla monenvälisillä foorumeilla Yhdistyneistä Kansakunnista alkaen, jotta lisättäisiin kansainvälistä painostusta Khartumin hallitusta kohtaan ja eristettäisiin sen verenhimoinen diktaattori?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Sen jälkeen kun Euroopan unioni vuonna 1999 päätti aloittaa poliittisen vuoropuhelun Sudanin hallituksen kanssa, Khartumissa on järjestetty kokouksia edistymisen arvioimiseksi vuoropuheluun kuuluvilla aloilla (ihmisoikeudet, demokratia, oikeusvaltion periaate ja rauhanprosessi). Viime aikoina kohteena on ollut rauhanprosessi. Näiden keskustelujen tulosten pohjalta laadittiin EU:n ja Sudanin yhteinen julkilausuma, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään mainitessaan 10. joulukuuta 2002 tehdyn sopimuksen.

Sudanin hallitus ja Sudanin vapautusarmeija sopivat 3. syyskuuta Tshadin presidentin johdolla tulitauosta Darfurissa. Kapinallisten ja Sudanin hallituksen aseistettujen joukkojen välisten yhteenottojen osalta neuvostolla ei ole tietoa ”myrkkykaasujen” käytöstä. Neuvosto on kuitenkin tietoinen, että taistelu tällä alueella on johtanut humanitaariseen kriisiin.

Kesän aikana tapahtuneista keskeytyksistä huolimatta rauhanneuvottelut ovat sillä välin edistyneet ja Sudanin hallituksen ja Sudanin kansan vapautusliikkeen/-armeijan välillä päästiin 24. syyskuuta turvallisuusjärjestelyjä koskevaan yhteisymmärrykseen. Molemmat osapuolet sopivat myös taistelujen päättämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan voimassaolon jatkamisesta 30. marraskuuta 2003 saakka. EU on kannustanut molempia osapuolia pitämään yllä vauhtia päästäkseen lopulliseen ja laaja-alaiseen sopimukseen mahdollisimman pian.

EU koordinoi diplomaattista toimintaansa erityisesti Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) kanssa IGADin kumppanien foorumilla sekä YK:n ja Yhdysvaltain kanssa Sudania koskevan lähestymistapansa mukaisesti; sen mukaan kaikkien kansainvälisten toimijoiden tulisi toimia yhteistyössä, jotta voitaisiin maksimoida mahdollisuudet laaja-alaiseen rauhansopimukseen.

Neuvosto uskoo, että kokonaisvaltaisen rauhansopimuksen neuvotteleminen Sudanin hallituksen ja Sudanin kansan vapautusliikkeen/-armeijan välillä on ainoa keino lopettaa 20 vuotta jatkunut konflikti. Se jatkaa Sudanin tukemista rauhan rakentamisen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, demokratian ja kehityksen tiellä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/32

---

(2004/C 84 E/0035)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2609/03

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(25. elokuuta 2003)

Aihe:   Tuotteet, joista maksettavat tuet perustuvat suoraan hehtaarituottoon

Euroopassa jatkuvan kuivuuden seuraukset ovat yhä ilmeisemmät. Euroopan maataloustuottajien tulot jäävät sen vuoksi selvästi keskimääräisiä vuosituloja pienemmiksi. Onko komissio valmis ennakoimaan vuonna 2004 tapahtuvaa tukien irrottamista tuotantomääristä niiden tuotteiden osalta, joista saadut tuet riippuvat suoraan hehtaarituotosta (kuten elintarviketeollisuuden perunat), ja maksamaan tuet aikaisempien vuosien keskimääräisen tuotannon perusteella, eikä hehtaarituoton perusteella?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus, josta neuvosto päätti kesäkuussa 2003, tulee voimaan vuonna 2005.

Ennen vuotta 2005 ei tuotantomääristä riippumattomia tukia koskevia erityisiä säännöksiä voida soveltaa. Kyseisiä tukia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä valmistellaan parhaillaan, jotta komissio voi pian tehdä asiasta päätöksen.

On huomattava, että kaikki peltokasvit tärkkelysperunaa lukuun ottamatta saavat todellisista tuotantomääristä riippumatonta hehtaaritukea.

Parlamentin jäsenen ehdotusta ennakoida päätöksiä, jotka koskevat tärkkelysperunan tuotantomääristä riippumattomia tukia, ei voida ottaa huomioon. Toisaalta maanviljelijät saisivat korkeampia tukia, mutta ne maanviljelijät, joilla on vähän tai ei yhtään aiempiin tuotantomääriin perustuvia viitearvoja, olisivat hyvin huonossa asemassa.

On huomattava, että komissio ehdotti, että uudistus aloitettaisiin jo vuonna 2004. Neuvosto sitä vastoin halusi lykätä uudistusta vuodella, mahdollisesti aina vuoteen 2007 saakka.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/32

---

(2004/C 84 E/0036)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2624/03

esittäjä(t): Michel-Ange Scarbonchi (GUE/NGL) neuvostolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen

Viime aikoina Euroopassa raivonneet ja tuhansia hehtaareja kasvillisuutta hävittäneet tulipalot ovat paljastaneet, että metsäpalojen ennaltaehkäisy- ja valvontakeinot ovat jatkuvasti riittämättömiä. Näiden katastrofien seurauksena neuvoston on toimittava nopeasti.

Vaikka eurooppalainen pelastuspalvelukeskus, johon kuuluvat jäsenvaltioiden lisäksi Islanti, Norja ja Liechtenstein, ja 18. elokuuta 2002 perustettu Euroopan unionin solidaarisuusrahasto herättävätkin toiveita, tulipalot ovat aiheuttaneet väestölle ja paikallisyhteisöille niin suurta onnettomuutta ja ympäristölle ja talouselämälle, esim. metsätaloudelle ja matkailulle, sellaista vahinkoa, että koko yhteisössä on vahvistettava torjuntakeinoja ja määritettävä uusia ennaltaehkäisy- ja toimintaohjeita.

Välimeren alueen 25 maassa on 60 miljoonaa hehtaaria metsää. Maa- ja metsäalueiden hoitaminen on talous- ja sosiaalielämän kannalta ensisijaisen tärkeä asia. Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen mahdollistaisi tehokkaamman osallistumisen katastrofeihin.

Uuden hallinnollisen ja teknisen yksikön puolesta on esitetty useita perusteita. Kyseinen yksikkö voisi olla Euroopan parlamentin valvonnassa ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten vastuulla, koska pelastuspalvelu kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Tämä olisi merkittävä viesti eurooppalaisille metsille unionin laajentumisen lähestyessä. Mikä on neuvoston kanta tässä asiassa? Voiko se toimia eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustamisen puolesta?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvosto yhtyy arvoisan parlamentinjäsenen syvään pahoitteluun laajoista metsäpaloista, jotka kesällä 2003 tuhosivat kymmeniä tuhansia hehtaareita metsäalueita Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa sekä erityisesti Portugalissa. Tältä osin neuvosto huomauttaa, että metsäpalot johtivat ennen näkemättömiin, todellisiin solidaarisuuden osoituksiin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto yhtyy arvoisan parlamentinjäsenen syvään pahoitteluun laajoista metsäpaloista, jotka kesällä 2003 tuhosivat kymmeniä tuhansia hehtaareita metsäalueita Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa sekä erityisesti Portugalissa. Tältä osin neuvosto huomauttaa, että metsäpalot johtivat ennen näkemättömiin, todellisiin solidaarisuuden osoituksiin jäsenvaltioiden välillä.

| 2. | Neuvosto muistuttaa, että tarvittavat toimet eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustamiseksi metsiensuojelua varten jäävät periaatteessa jäsenvaltioiden toteutettaviksi. |
| --- | --- |

2.

Neuvosto muistuttaa, että tarvittavat toimet eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustamiseksi metsiensuojelua varten jäävät periaatteessa jäsenvaltioiden toteutettaviksi.

| 3. | Yhteisön tasolla on kuitenkin toteutettu toimia: ensiksi, neuvosto on antanut yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa asetuksen (ETY) N:o 2158/92, jonka nojalla yhteisö osallistuu metsäpalojen torjunnan rahoitukseen. Arvoisan parlamentin jäsenen tavoin neuvosto tunnustaa yhteisön pelastuspalvelumekanis-mia (1) koskevan neuvoston päätöksen nojalla perustetun komission seuranta- ja tiedotuskeskuksen myönteisen vaikutuksen varojen mobilisoinnissa näitä pelastuspalvelutoimia varten. Jäsenvaltiot ovat kyseisen mekanismin puitteissa jo yksilöineet tapauskohtaisesti, millaiset toimintavalmiudet pelastuspalvelulla kulloinkin on. Näihin valmiuksiin sisältyvät yhteisesti koulutettavat pelastusyksiköt ja arviointi-koordinointiryhmät (2). Koska tämän seuranta- ja tiedotuskeskuksen toiminta poikkeuksellisen suurissa hätätilanteissa on tällä hetkellä rajallista, neuvosto kannattaa komission aloitetta kehittää edelleen toimintakykyään luonnonkatastrofeissa ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuuksissa, ja erityisesti aloitetta päivittää mekanismin pelastuspalveluvoimavarojen tietokantaa käyttöön tarjottavista palon-torjuntavalmiuksista.
  Parlamentti ja neuvosto ovat tehneet päätöksen ja hyväksyneet korjatun lisätalousarvion ottaakseen käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta 48,539 miljoonaa euroa Portugalin hyväksi (metsäpalot).
  Lisäksi komission odotetaan tulevina kuukausina esittävän tiedonannon luonnon tai ihmisten aiheuttamien uhkien arviointia, ennaltaehkäisyä ja seurausten hallintaa koskevasta yhteisestä toimintatavasta.
  Kuten edellä mainitaan, neuvosto toteuttaa parhaillaan toimia tämänhetkisen tilanteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Yhteisön tasolla on kuitenkin toteutettu toimia: ensiksi, neuvosto on antanut yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa asetuksen (ETY) N:o 2158/92, jonka nojalla yhteisö osallistuu metsäpalojen torjunnan rahoitukseen. Arvoisan parlamentin jäsenen tavoin neuvosto tunnustaa yhteisön pelastuspalvelumekanis-mia (1) koskevan neuvoston päätöksen nojalla perustetun komission seuranta- ja tiedotuskeskuksen myönteisen vaikutuksen varojen mobilisoinnissa näitä pelastuspalvelutoimia varten. Jäsenvaltiot ovat kyseisen mekanismin puitteissa jo yksilöineet tapauskohtaisesti, millaiset toimintavalmiudet pelastuspalvelulla kulloinkin on. Näihin valmiuksiin sisältyvät yhteisesti koulutettavat pelastusyksiköt ja arviointi-koordinointiryhmät (2). Koska tämän seuranta- ja tiedotuskeskuksen toiminta poikkeuksellisen suurissa hätätilanteissa on tällä hetkellä rajallista, neuvosto kannattaa komission aloitetta kehittää edelleen toimintakykyään luonnonkatastrofeissa ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuuksissa, ja erityisesti aloitetta päivittää mekanismin pelastuspalveluvoimavarojen tietokantaa käyttöön tarjottavista palon-torjuntavalmiuksista.

Parlamentti ja neuvosto ovat tehneet päätöksen ja hyväksyneet korjatun lisätalousarvion ottaakseen käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta 48,539 miljoonaa euroa Portugalin hyväksi (metsäpalot).

Lisäksi komission odotetaan tulevina kuukausina esittävän tiedonannon luonnon tai ihmisten aiheuttamien uhkien arviointia, ennaltaehkäisyä ja seurausten hallintaa koskevasta yhteisestä toimintatavasta.

Kuten edellä mainitaan, neuvosto toteuttaa parhaillaan toimia tämänhetkisen tilanteen parantamiseksi.

---

(1)  Neuvoston päätös 2001/792/EY, Euratom, annettu 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa, EYVL L 297, 15.11.2001, s. 7.

(2)  Asiakirjat 11625/03 PE-QE 336 ja 5657/2/03 OE-HQ 24 REV 2.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/34

---

(2004/C 84 E/0037)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/03

esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe:   Unionin kansalaisuuden rahoittaminen

Komission esittämässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (C5-0321/03) luetellaan useita tapoja, joilla komissio on tukenut taloudellisesti ”unionin kansalaisuutta” edistävää aatetta.

Voiko komissio ilmoittaa edellä mainitussa asiakirjassa annettujen vakuutusten mukaisesti,

| — | mitä ”Euroopan yhdentymisen aatetta edistäviä mietintäryhmiä ja järjestöjä” se on tukenut budjettikohdasta A-3021, |
| --- | --- |

—

mitä ”Euroopan yhdentymisen aatetta edistäviä mietintäryhmiä ja järjestöjä” se on tukenut budjettikohdasta A-3021,

| — | mille ”Euroopan edun mukaisille yhdistyksille ja liitoille” se on myöntänyt yhteisrahoitusta budjettikohdasta A-3024 ja |
| --- | --- |

—

mille ”Euroopan edun mukaisille yhdistyksille ja liitoille” se on myöntänyt yhteisrahoitusta budjettikohdasta A-3024 ja

| — | mitkä ”eurooppalaiset mietintäryhmät” ovat hyötyneet komission yhteisrahoituksesta budjettikohdan A-3026 mukaisesti? |
| --- | --- |

—

mitkä ”eurooppalaiset mietintäryhmät” ovat hyötyneet komission yhteisrahoituksesta budjettikohdan A-3026 mukaisesti?

Voiko komissio myös ilmoittaa, mille järjestöille myönnetään rahoitusta kaikista talousarvion osan Β kolmesta kohdasta, mitkä järjestöt muodostavat ”sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin” ja paljonko yhteisrahoitusta saa kukin näistä järjestöistä budjettikohdan B3-4105 ja B5-803 mukaisesti?

Lopuksi vielä ”suurin osa näistä tukitoimista on tähän mennessä toteutettu ilman oikeusperustaa”. Mitä seurauksia komissiolle on siitä, että tukitoimia toteutetaan ”ilman oikeusperustaa”?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(20. lokakuuta 2003)

Komissio on tukenut taloudellisesti Euroopan yhdentymisen aatetta edistäviä järjestöjä ja mietintäryhmiä (budjettikohta A-3021), eurooppalaisia mietintäryhmiä, jotka tutkivat Euroopan integraatiopolitiikkaa (budjettikohta A-3026) ja Euroopan edun mukaisia yhdistyksiä ja liittoja (budjettikohta A-3024). Luettelo yhteisön taloudellista tukea vuonna 2003 saavista järjestöistä lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.

Luettelo näiden apurahojen saajista vuonna 2002 on luettavissa osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/ secretariat_general/sgc/info_subv/commun/rap-pe_2002_en.pdf).

Luonnoksessaan aktiivisen kansalaisuuden oikeusperustaksi komissio tarjoutuu rahoittamaan järjestöjä, jotka saivat rahoitusta talousarvion osasta B, edistääkseen edelleen jatkuvaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa Euroopan rakentamisesta ja vaikuttaakseen uuden hallintomallin aikaansaamiseen, jota suositeltiin Nizzassa hyväksytyssä sosiaalisessa toimintaohjelmassa. Tämä koskee toisaalta kansalaisjärjestöjä, Euroopan edun mukaisia yhdistyksiä ja liittoja ja työmarkkinakeskusjärjestöjä. Toisaalta se keskittyy järjestöihin, jotka toimivat aktiivisesti sosiaalisten perusoikeuksien edistämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjimisen ehkäisemiseksi, ja jotka ovat edustettuna Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumissa.

Luettelo Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin jäsenistä (ja budjettikohdista B3-4105 ja B5-803 myönnetyistä tuista) lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.

Aikaisemmin nämä toimenpiteet on toteutettu ilman oikeusperustaa, koska määrärahat luokiteltiin kuuluviksi talousarvion osaan A, koska niitä pidettiin hallinnollisina kuluina, jotka eivät tarvitse oikeusperustaa. Talousarvion osan A poistuminen toimintoperusteiseen budjettiin siirryttäessä vuodesta 2004 lähtien velvoittaa luomaan oikeusperustan sellaisille toimenpiteille, joita ei enää voi pitää hallinnollisina kuluina; aikaisemmin tällainen oikeusperusta ei ollut juridisesti välttämätön määrärahojen toteuttamiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/35

---

(2004/C 84 E/0038)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2680/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) neuvostolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe:   Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinnon perustaminen Tsetseniaan

Yhdysvaltalaisen Carnegie Endowment -järjestön kunnianhimoisessa raportissa (An Agenda for Renewal U.S. — Russian Relations 2000) todetaan, ettei Tšetšenian kriisiin ole ratkaisua, sillä venäläisten joukkojen vetäytyminen, joka on ainoa mahdollisuus sodan lopettamiseksi, merkitsee raportin mukaan Tšetšenian ääriryhmien ja kansanvälisten muslimitaistelijoiden voittoa, mikä ei olisi Yhdysvaltojen etujen mukaista ja mikä olisi katastrofi Pohjois-Kaukasuksen kansoille. Sekä presidentti Putin että jotkut demokratiaa kannattavat tarkkailijat ovat ilmoittaneet, ettei Venäjällä ole muuta mahdollisuutta kuin jatkaa kansanmurhaa muistuttavaa sotaansa Tšetšeniassa. Venäläisten joukkojen vetäytyminen merkitsisi tappion kärsimistä tšetšeenijoukoille ja johtaisi siihen, että Tšetšeniasta tulisi paikallisten ääriainesten ja kansainvälisen terrorismin tukikohta. Näille pessimistisille näkemyksille on kuitenkin olemassa parempi vaihtoehto. Tšetšenian ulkoministeri Ilias Ahmadov esitteli 15. maaliskuuta 2003 uuden rauhansuunnitelman, johon kuuluu Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinnon perustaminen Tšetšeniaan. Kyseinen ehdotus on lähetetty Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden ulkoministereille, ulkopolitiikan korkealle edustajalle Javier Solanalle ja ulkosuhteista vastaavalle komission jäsenelle Christopher Pattenille. Moskovalaisen radioaseman Eho Moskvyn äskettäin lähettämässä ohjelmassa, jossa käsiteltiin Yhdistyneiden Kansakuntien hallinnon perustamista Tšetšeniaan, 75 prosenttia mielipiteensä ilmaisseista kuulijoista kannatti ministeri Ahmadovin ehdottamaa ratkaisua. Vaikka kyseessä ei olekaan tieteellinen tutkimus, edellä mainittu tulos on kuitenkin kiistatta jälleen uusi osoitus Venäjän kansan tahdosta.

Mitä mieltä neuvosto on Tšetšenian ulkoministerin esittelemästä rauhansuunnitelmasta, jossa ehdotetaan Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinnon perustamista Tšetšeniaan? Onko neuvosto presidentti Putinin ja joidenkin tarkkailijoiden kanssa samaa mieltä siitä, että meneillään olevan, kansanmurhaa muistuttavan sodan ainoa vaihtoehto on paikallisten ääriainesten ja kansainvälisen terrorismin tukikohdan muodostuminen Tšetšeniaan? Katsooko neuvosto, että Kosovon mallin kaltainen Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinto voisi vuosien myötä saada maahan juurtumaan oikeusvaltion ja demokratian ja myötävaikuttaa siten parhaan mahdollisen vastalääkkeen luomiseen ääriliikkeitä vastaan?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

”Tšetšenian ulkoasiainministeri” on esittänyt rauhansopimusta, jonka mukaisesti Tšetšeniaan perustettaisiin Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaishallinto, mutta neuvosto ei ole tietoinen ehdotuksen yksityiskohdista.

Neuvosto on erittäin huolestunut Tšetšenian tilanteesta ja korostaa säännöllisesti tapaamisissa Venäjän viranomaisten kanssa aidon sovittelun tarvetta. Neuvosto uskoo, että Tšetšenian konfliktiin löydetään rauhanomainen ratkaisu, jos osapuolet pitäytyvät jälleen oikeusvaltion periaatteessa ja kunnioittavat tinkimättä ihmisoikeuksia.

Neuvosto on useissa yhteyksissä kannustanut Venäjän viranomaisia yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa poliittisen sovitteluprosessin luomiseen ja täytäntöönpanoon Tšetšeniassa.

Puheenjohtajavaltio antoi 8. lokakuuta EU:n puolesta julkilausuman Tšetšenian presidentinvaaleista ja ilmaisi suhtautuvansa hyvin epäilevästi vaaliprosessin oikeudenmukaisuuteen ja olosuhteisiin, joissa vaalit järjestettiin.

Unioni aikoo edelleen tiedottaa Venäjän viranomaisille Tšetšenian tilanteeseen liittyvistä huolenaiheistaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/36

---

(2004/C 84 E/0039)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2735/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   Microsoftin käyttöjärjestelmien kustannukset

Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat tietokonejärjestelmien vuosikustannukset käytettäessä Microsoftin käyttöjärjestelmiä? Voiko komissio vahvistaa, onko se harkinnut Linux Open Officen käyttämistä, joka voisi tuoda säästöjä ja parantaa myös turvallisuutta, koska Microsoftin ohjelmissa on sisäänrakennettu takaportti, jota Yhdysvaltojen tiedustelupalvelut käyttävät hyväkseen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(31.lokakuuta2003)

Komissio arvioi, että sen keskeiseen toimistoautomaatioinfrastruktuuriin liittyvien Microsoft-tuotteiden vuotuiset kokonaiskustannukset ovat nykyään noin 226 euroa käyttäjää kohti.

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että tämä määrä on noin 7 % toimistoautomaatioympäristön vuotuisista 3173 euron kokonaiskäyttökustannuksista käyttäjää kohti; loput 93 % liittyvät muiden yritysten julkaisemiin ohjelmiin, laitteisiin, verkkoyhteyksiin ja tietojärjestelmä-yhteyksien luomiseen tarvittavaan infrastruktuuriin.

On syytä korostaa, että Microsoft ei myy tuotteitaan itse vaan niitä myyvät suuret jälleenmyyjät, jotka voivat kilpailla — ja tosiasiallisesti kilpailevatkin — keskenään. Tämän vuoksi tätä osa-aluetta koskevat komission menot muodostuvat maksuista jälleenmyyjälle, joka on valittu julkisia hankintoja koskevien yhteisön direktiivien perusteella, eikä Microsoftille. Nykyinen jälleenmyyjäsopimus on tehty Siemensin kanssa, mutta parhaillaan on käynnissä tarjouspyyntö komission (ja useiden muiden toimielinten) tulevan jälleenmyyjän valitsemiseksi.

Lisäksi komissio seuraa yhdessä muiden toimielinten kanssa tarkoin avoimen lähdekoodin ohjelmien kehitystä yleensä ja erityisesti toimistoautomaation alalla, jolla se parhaillaan toteuttaa kokeiluhanketta. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään yksityiskohtainen selvitys komission toiminnasta tällä osa-alueella.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/36

---

(2004/C 84 E/0040)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2760/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(16. syyskuuta 2003)

Aihe:   Galician sinisimpukan suojattu alkuperänimitys

Galician huomattava simpukantuotantoala on tehnyt Galiciasta maailman suurimman ihmisravinnoksi tarkoitetun viljellyn simpukan tuottajan. Vuosittain markkinoille tuodaan 260—300 miljoonaa kiloa erityisen laadukkaita sinisimpukoita, joiden arvo on yli 400 miljoonaa euroa. Sinisimpukan viljely työllistää välittömästi 2 400 perhettä ja tarjoaa 13 000 työpaikkaa, joista noin 8 500 on vakituisia ja 7 000 välillisiä. Asia on sitäkin tärkeämpi, kun otetaan huomioon, että tuotantotoiminnan synnyttämät varat jakautuvat sosiaalisesti laajalle alalle. Koska päätöksentekovalta on kyseisellä alueella, varat myös investoidaan sinne. Tämä luo kerrannaisvaikutuksen paikallistaloudessa ja vakauttaa sosiaalis-taloudellista tilannetta. Ala vastaa noin 50:tä prosenttia Euroopan unionin kokonaistuotannosta. Tuotannosta 35 prosenttia menee tuoretavaramarkkinoille, 41 prosenttia tavanomaisiin säilykkeisiin ja 24 prosenttia uusiin, vaihtoehtoisiin jalosteisiin, joiden osuus on jatkuvassa kasvussa. Galician sinisimpukan viljelyn sääntelyneuvosto on jo hakenut tuotteelle suojattua alkuperänimitystä (SAN). Siitä tulisi maailmanlaajuinen esimerkki, sillä tämä olisi ensimmäinen kerta, kun SAN myönnetään kalastus- tai vesiviljelytuotteelle. Komission jäsen Fischler ilmoitti 30. lokakuuta 2002 vastauksessaan kysymykseeni E-3117/02 (1), että ”tiedekomitea on käsitellyt nimityksen Mejillones de Galicia rekisteröintihakemusta jo useassa istunnossaan ja on myös pyytänyt lisätietoja asiasta” ja että ”komitea kokoontuu seuraavan kerran vuoden 2003 tammikuussa”.

| 1. | Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa tämän suojatun alkuperänimityksen hyväksymis- ja rekisteröintimenettely on? |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa tämän suojatun alkuperänimityksen hyväksymis- ja rekisteröintimenettely on?

| 2. | Voisiko komissio kertoa syyt hyväksymisen viivästymiseen ja mahdollisiin esteisiin? |
| --- | --- |

2.

Voisiko komissio kertoa syyt hyväksymisen viivästymiseen ja mahdollisiin esteisiin?

| 3. | Voisiko komissio ilmoittaa, mitä se on tehnyt tai aikoo tehdä kannustaakseen ja nopeuttaakseen kyseisen SANin hyväksymistä Galician sinisimpukalle? Milloin komissio katsoo, että hyväksymis- ja rekisteröintimenettely voidaan saattaa päätökseen? |
| --- | --- |

3.

Voisiko komissio ilmoittaa, mitä se on tehnyt tai aikoo tehdä kannustaakseen ja nopeuttaakseen kyseisen SANin hyväksymistä Galician sinisimpukalle? Milloin komissio katsoo, että hyväksymis- ja rekisteröintimenettely voidaan saattaa päätökseen?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Nimitystä ”Mejillón de Galicia” (galicialaiset sinisimpukat) koskeva suojatun alkuperänimityksen (SAN) rekisteröintihakemus jätettiin 19. helmikuuta 2001. Hakemuksen eritelmä sisälsi kahdessa eri muodossa olevien sinisimpukoiden kuvaukset: tuoreet sinisimpukat ja käsitellyt (ensin lämpökäsitellyt ja sitten pakastetut tai jäähdytetyt) sinisimpukat.

Hakemukseen ei sisältynyt kaikkia vaadittavia todistuksia siitä, että kyseiset tuotteet täyttävät maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14. heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2081/92 (2) esitetyt ehdot.

Komissio pyysi lisätietoja arvioidakseen, onko hakemus perusteltu. Koska vielä lisätietojen saamisen jälkeenkin jotkut seikat olivat epäselviä, pyydettiin lausunto alkuperänimityksiä (SAN), maantieteellisiä merkintöjä (SMM) ja aidon perinteisen tuotteen (APT) todistuksia käsittelevältä tiedekomitealta.

Tiedekomitea totesi huhtikuussa 2003, että lämpökäsittely ja pakastaminen muuttavat tuoreen tuotteen fysikaalisia ja aistinvaraisia ominaisuuksia. Tuoreen tuotteen laadun ja maantieteellisen alkuperän välinen yhteys katoaa muutoksen myötä. Kyseiset käsittelymenetelmät eivät siis näytä soveltuvan alkuperäisnimityksen määritelmään. Siksi komitea antoi kielteisen lausunnon ”Mejillón de Galicia” -nimityksen rekisteröimisestä suojatuksi alkuperänimitykseksi, jos eritelmään sisällytetään käsitellyt (”procesada”) sinisimpukat. Sitä vastoin se puolsi ”Mejillón de Galicia” -nimityksen rekisteröimistä siinä tapauksessa, että eritelmässä mainitaan ainoastaan tuoreet sinisimpukat.

Espanjan viranomaisille on ehdotettu, että ne pohtisivat yhdessä komission edustajien kanssa sopivaa ratkaisua esitettyyn kysymykseen ottaen huomioon tiedekomitean kannan, laatumerkintävaihtoehdot (suojattu alkuperänimitys ja suojattu maantieteellinen merkintä) sekä galicialaisten sinisimpukoiden hyvän maineen.

---

(1)  EUVL C 110 E, 8.5.2003, s. 167.

(2)  EYVL L 208, 24.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/37

---

(2004/C 84 E/0041)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2764/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle

(16. syyskuuta 2003)

Aihe:   Turkin kansallinen maarekisteri ja omistukset Imvrosin saarella

Imvrosin saarelaisten Ateenan yhdistyksen esittämien valitusten mukaan Turkin kansallisen maarekisterin täytäntöönpano Imvrosissa on johtanut siihen, että suurin osa kreikkalaisten omaisuudesta on menetetty sen tultua omavaltaisesti kirjatuksi Turkin valtiolle. Maarekisterin kesäkuun 2003 kirjausten mukaan puhtaasti kreikkalaisessa Agridian kylässä Imvrosissa 100 prosenttia viljelemättömästä maasta kirjattiin Turkin valtiolle, vaikka kreikkalaisilla on lailliset omistusoikeudet tähän maahan. Ottaen huomioon neuvoston aikaisemman lausunnon, jonka mukaan Turkin ja EU:n suhteiden on perustuttava selkeään velvoitteeseen kunnioittaa oikeutta ja kansainvälisiä sopimuksia, että Lausannen sopimuksessa määrätään Imvrosin ja Tenedosin kreikkalaisille asukkaille itsehallinto, johon kuuluu kielen, uskonnon ja omistusoikeuden kunnioittamista koskevia erioikeuksia, ja että Turkki on EU:n jäsenehdokas kysyn neuvostolta: Mihin toimiin se aikoo ryhtyä turkkilaisten viranomaisten suuntaan varmistaakseen Imvrosin kreikkalaisten omaisuuden suojelun?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että Turkki on Lausannen sopimuksen mukaisesti velvollinen takaamaan ei-islamilaisille vähemmistöille henkilöiden ja omaisuuden suojelun. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että Turkki on Lausannen sopimuksen mukaisesti velvollinen takaamaan ei-islamilaisille vähemmistöille henkilöiden ja omaisuuden suojelun.

| 2. | Neuvosto edellyttää, että kaikki EU:n jäsenyyttä hakevat maat kunnioittavat kansainvälistä oikeutta ja sopimusvelvoitteitaan erityisesti ihmisoikeuksien osalta. Lisäksi Turkin on varmistettava uudistusten täysimääräinen ja tehokas täytäntöönpano, jotta Turkin kansalaisille voitaisiin taata eurooppalaisten normien mukaiset ihmisoikeudet ja perusvapaudet, kansalaisoikeudet ja omistusoikeus mukaan lukien. Tätä seikkaa painotetaan jatkuvasti Turkille, ja se mainitaan riittävän selkeästi myös Turkin tarkistetussa liittymiskumppanuudessa, jonka mukaan Turkin on ”noudatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräyksiä”. |
| --- | --- |

2.

Neuvosto edellyttää, että kaikki EU:n jäsenyyttä hakevat maat kunnioittavat kansainvälistä oikeutta ja sopimusvelvoitteitaan erityisesti ihmisoikeuksien osalta. Lisäksi Turkin on varmistettava uudistusten täysimääräinen ja tehokas täytäntöönpano, jotta Turkin kansalaisille voitaisiin taata eurooppalaisten normien mukaiset ihmisoikeudet ja perusvapaudet, kansalaisoikeudet ja omistusoikeus mukaan lukien. Tätä seikkaa painotetaan jatkuvasti Turkille, ja se mainitaan riittävän selkeästi myös Turkin tarkistetussa liittymiskumppanuudessa, jonka mukaan Turkin on ”noudatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräyksiä”.

| 3. | Neuvosto seuraa tilannetta tiiviisti ja aikoo edelleen kiinnittää asiaan huomiota. Komission vuoden 2003 määräaikaiskertomuksessa, joka koskee Turkin edistymistä liittymisprosessissa (marraskuu 2003), [esitetään] kokonaisvaltainen arvio siitä, missä määrin Turkki on täyttänyt jäsenyysvaatimukset. Kertomuksessa korostetaan erityisesti ihmisoikeuksia ja niiden toteutumista. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto seuraa tilannetta tiiviisti ja aikoo edelleen kiinnittää asiaan huomiota. Komission vuoden 2003 määräaikaiskertomuksessa, joka koskee Turkin edistymistä liittymisprosessissa (marraskuu 2003), [esitetään] kokonaisvaltainen arvio siitä, missä määrin Turkki on täyttänyt jäsenyysvaatimukset. Kertomuksessa korostetaan erityisesti ihmisoikeuksia ja niiden toteutumista.

| 4. | Tässä vaiheessa ei ole pohdittu, olisiko kysyjän esittämän tapauksen vuoksi toteutettava erityisiä toimia. |
| --- | --- |

4.

Tässä vaiheessa ei ole pohdittu, olisiko kysyjän esittämän tapauksen vuoksi toteutettava erityisiä toimia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/38

---

(2004/C 84 E/0042)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(17. syyskuuta 2003)

Aihe:   Erityisneuvonantajan asemassa olevien virkamiesten tuloa, lähtöä ja katoamista koskevat kriteerit

| 1. | Minkä kriteereiden perusteella tilapäisesti tehtävistään vapautetut komission virkamiehet sijoitetaan henkilöstöstä ja hallinnosta vastaavan pääosaston organisaatiokaavioon ”erityisneuvonantaja” -nimikkeen alle? |
| --- | --- |

1.

Minkä kriteereiden perusteella tilapäisesti tehtävistään vapautetut komission virkamiehet sijoitetaan henkilöstöstä ja hallinnosta vastaavan pääosaston organisaatiokaavioon ”erityisneuvonantaja” -nimikkeen alle?

| 2. | Minkä kriteereiden perusteella komission virkamiehet katoavat kysymyksessä 1 tarkoitetusta organisaatiokaaviosta? Tarkoittaako se, että kyseiset virkamiehet on sittemmin siirretty johonkin toiseen, pysyvämpään virkaan? Vai voiko syynä olla se, että heidät aiotaan panna viralta? |
| --- | --- |

2.

Minkä kriteereiden perusteella komission virkamiehet katoavat kysymyksessä 1 tarkoitetusta organisaatiokaaviosta? Tarkoittaako se, että kyseiset virkamiehet on sittemmin siirretty johonkin toiseen, pysyvämpään virkaan? Vai voiko syynä olla se, että heidät aiotaan panna viralta?

| 3. | Pitääkö komissio toivottavana, pitäen myös mielessä Eurostatiin liittyvät ongelmat ja aiemmat tiedot EU:n varainhoitoon liittyvistä epäsäännöllisyyksistä, että kyseiset erityisasemaan siirretyt taloudellista asiantuntemusta omaavat virkamiehet jäävät EU:n palvelukseen, mikäli he eivät ole syyllistyneet petoksiin, vaan päinvastoin ovat osoittaneet suhtautuvansa niihin täysin torjuvasti? |
| --- | --- |

3.

Pitääkö komissio toivottavana, pitäen myös mielessä Eurostatiin liittyvät ongelmat ja aiemmat tiedot EU:n varainhoitoon liittyvistä epäsäännöllisyyksistä, että kyseiset erityisasemaan siirretyt taloudellista asiantuntemusta omaavat virkamiehet jäävät EU:n palvelukseen, mikäli he eivät ole syyllistyneet petoksiin, vaan päinvastoin ovat osoittaneet suhtautuvansa niihin täysin torjuvasti?

| 4. | Mikä merkitys olisi tässä yhteydessä annettava sille seikalle, että komission entisen pääkirjanpitäjän Marta Andreasenin nimi puuttuu kyseisestä organisaatiokaaviosta? Mistä lähtien ja kuinka pitkäksi ajaksi ja miksi hänet on poistettu kaaviosta? |
| --- | --- |

4.

Mikä merkitys olisi tässä yhteydessä annettava sille seikalle, että komission entisen pääkirjanpitäjän Marta Andreasenin nimi puuttuu kyseisestä organisaatiokaaviosta? Mistä lähtien ja kuinka pitkäksi ajaksi ja miksi hänet on poistettu kaaviosta?

| 5. | Voidaanko erityisneuvonantajien luokkaan kuuluvien virkamiesten tuloihin ja lähtöihin tähän asti liittynyt salamyhkäisyys korvata lyhyellä aikavälillä avoimella järjestelyllä, josta ei voisi saada aihetta huhuihin tai syytöksiin mielivaltaisuudesta? |
| --- | --- |

5.

Voidaanko erityisneuvonantajien luokkaan kuuluvien virkamiesten tuloihin ja lähtöihin tähän asti liittynyt salamyhkäisyys korvata lyhyellä aikavälillä avoimella järjestelyllä, josta ei voisi saada aihetta huhuihin tai syytöksiin mielivaltaisuudesta?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(4. marraskuuta 2003)

| 1. | Nimittävänä viranomaisena komissio voi henkilöstösääntöjen ja toimintasääntöjen mukaisella tavalla milloin tahansa päättää siirtää virkamiehen johtotason tehtävistä muihin kuin johtotason tehtäviin, jos se katsoo tämän olevan toimielimen edun mukaista. Näin ollen johtajia voidaan siirtää pääneuvonantajan (principal adviser) tehtäviin. Vastaavasti muista kuin johtotason tehtävistä, joihin pääjohtajia ja varapääjohtajia voidaan siirtää, käytetään nimikettä erityisneuvonantaja (adviser hors classe).
  Erikoisneuvonantajat (special advisers) puolestaan ovat henkilöitä, joiden kanssa komissio heidän asiantuntemuksensa ja pätevyytensä perusteella tekee sopimuksen erikoisneuvonantajana toimimisesta ja jotka toimivat jonkun komission jäsenen alaisuudessa. He voivat olla ulkopuolisia asiantuntijoita tai eläkkeelle jääneitä komission (korkeita) virkamiehiä, ja jälkimmäisessä tapauksessa heille maksetaan ainoastaan kulukorvauksia. Komission erikoisneuvonantajat eivät ole (enää) komission virkamiehiä eivätkä he tästä syystä hoida johtotason tehtäviä eikä heitä mainita organisaatiokaaviossa. |
| --- | --- |

1.

Nimittävänä viranomaisena komissio voi henkilöstösääntöjen ja toimintasääntöjen mukaisella tavalla milloin tahansa päättää siirtää virkamiehen johtotason tehtävistä muihin kuin johtotason tehtäviin, jos se katsoo tämän olevan toimielimen edun mukaista. Näin ollen johtajia voidaan siirtää pääneuvonantajan (principal adviser) tehtäviin. Vastaavasti muista kuin johtotason tehtävistä, joihin pääjohtajia ja varapääjohtajia voidaan siirtää, käytetään nimikettä erityisneuvonantaja (adviser hors classe).

Erikoisneuvonantajat (special advisers) puolestaan ovat henkilöitä, joiden kanssa komissio heidän asiantuntemuksensa ja pätevyytensä perusteella tekee sopimuksen erikoisneuvonantajana toimimisesta ja jotka toimivat jonkun komission jäsenen alaisuudessa. He voivat olla ulkopuolisia asiantuntijoita tai eläkkeelle jääneitä komission (korkeita) virkamiehiä, ja jälkimmäisessä tapauksessa heille maksetaan ainoastaan kulukorvauksia. Komission erikoisneuvonantajat eivät ole (enää) komission virkamiehiä eivätkä he tästä syystä hoida johtotason tehtäviä eikä heitä mainita organisaatiokaaviossa.

| 2. | Henkilöt, jotka toimivat pääneuvonantajana tai erityisneuvonantajana, mainitaan organisaatiokaaviossa. Henkilö voidaan nimittää näihin tehtäviin pitkäksi tai lyhyeksi ajanjaksoksi, ja hänen tehtävänsä ja velvollisuutensa määrittelee kulloinenkin nimittävä viranomainen. |
| --- | --- |

2.

Henkilöt, jotka toimivat pääneuvonantajana tai erityisneuvonantajana, mainitaan organisaatiokaaviossa. Henkilö voidaan nimittää näihin tehtäviin pitkäksi tai lyhyeksi ajanjaksoksi, ja hänen tehtävänsä ja velvollisuutensa määrittelee kulloinenkin nimittävä viranomainen.

| 3. | Komissio on samaa mieltä siitä, että virkamiesten, jotka on siirretty tällaiseen asemaan, olisi jäätävä toimielimen palvelukseen, ellei toimielimen etu muuta edellytä. |
| --- | --- |

3.

Komissio on samaa mieltä siitä, että virkamiesten, jotka on siirretty tällaiseen asemaan, olisi jäätävä toimielimen palvelukseen, ellei toimielimen etu muuta edellytä.

| 4. | Marta Andreasenia ei ole poistettu organisaatiokaaviosta, joka on laadittu tiedoksi ja jolla ei missään tapauksessa ole oikeudellista asemaa. Hänen nimensä on mukana henkilöstön ja hallinnon pääosaston organisaatiokaavion uusimmassa toisinnossa (16. syyskuuta 2003) sekä ajantasaistetussa komission hakemistossa, joka on äskettäin julkaistu komission intranetissä. |
| --- | --- |

4.

Marta Andreasenia ei ole poistettu organisaatiokaaviosta, joka on laadittu tiedoksi ja jolla ei missään tapauksessa ole oikeudellista asemaa. Hänen nimensä on mukana henkilöstön ja hallinnon pääosaston organisaatiokaavion uusimmassa toisinnossa (16. syyskuuta 2003) sekä ajantasaistetussa komission hakemistossa, joka on äskettäin julkaistu komission intranetissä.

| 5. | Erikoisneuvonantajat eivät ole virkamiehiä vaan henkilöstöä, joka kuuluu Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen soveltamisalaan. Kuten 1 kohdassa todettiin, he toimivat jonkun komission jäsenen alaisuudessa ja heidät valitaan asiantuntemuksensa perusteella toimielimen palvelukseen. Komissio ei ole tietoinen ”huhuista tai mielivaltaisuutta koskevista syytöksistä” eikä mistään mielivaltaisuuteen viittaavista seikoista tämän henkilöstön valinnassa. |
| --- | --- |

5.

Erikoisneuvonantajat eivät ole virkamiehiä vaan henkilöstöä, joka kuuluu Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen soveltamisalaan. Kuten 1 kohdassa todettiin, he toimivat jonkun komission jäsenen alaisuudessa ja heidät valitaan asiantuntemuksensa perusteella toimielimen palvelukseen. Komissio ei ole tietoinen ”huhuista tai mielivaltaisuutta koskevista syytöksistä” eikä mistään mielivaltaisuuteen viittaavista seikoista tämän henkilöstön valinnassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/39

---

(2004/C 84 E/0043)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/03

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(19. syyskuuta 2003)

Aihe:   Hormonihoitoihin liittyvät riskit

Brittiläinen aikakausikirja The Lancet julkisti elokuun alussa tutkimuksen, jossa osoitetaan tiettyjen hormonihoitojen ja rintasyövän välinen yhteys. Tutkimuksen kohteena olivat erityisesti estrogeeniin perustuvat hormonihoidot vaihdevuosiin liittyvien ongelmien ja luuston haurastumisen hoitamiseksi, synteettinen hormoni tibolon ja estrogeenien ja progestageenien yhdistelmävalmisteet.

Groningenin Rijksuniversiteit-yliopistossa tehdystä tutkimuksesta ilmenee lisäksi, että vaihdevuosien jälkeinen hormonien käyttö voi lisätä sydän- ja verisuonitautien riskiä, vaikka tähän asti on oletettu, että hormonihoidot päinvastoin suojasivat sydän- ja verisuonitaudeilta ja luuston haurastumiselta.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä suojellakseen unionin kansalaisia ja kuluttajia kyseisiltä tuotteilta ja tiedottaakseen niihin liittyvistä hiljan osoitetuista riskeistä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(15. lokakuuta 2003)

Hormonikorvausvalmisteita voidaan käyttää vaihevuosioireiden hoidossa. Joitakin tuotteita voidaan käyttää myös osteoporoosin ehkäisemisessä.

Jo jonkin aikaa on tiedetty, että hormonikorvaushoidot lisäävät alttiutta sairastua rintasyöpään. Äskettäin on saatu uutta tietoa niin hormonikorvaushoitojen yhteydestä alttiuteen sairastua rintasyöpään kuin siitäkin, että hoidot lisäävät alttiutta sairastua myös sydän- ja verisuonitauteihin.

Tutkintojen vastavuoroista tunnustamista tukevan ryhmän (MRFG) yhteydessä toimiva hormonikorvaushoitoja käsittelevä työryhmä, johon kuuluu jäsenvaltioiden asiantuntijoita, on viime vuosina ajantasaistanut perusluonteista Euroopan valmisteyhteenvetoa. Valmisteyhteenvedolla on kaksi tehtävää. Ensiksikin se on osa tuotteen markkinoille saattamista koskevaa lupaa. Toiseksi se on terveydenhuollon ammattilaisille suunnattu tiedote kyseisestä tuotteesta ja sen turvallisesta käytöstä. Perusluonteinen Euroopan valmiste-yhteenveto laadittiin, sillä useimmat hormonikorvausvalmisteet ovat sallittuja jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot käyttävät sitä mallina ja laativat sen perusteella kansalliset hormonikorvausvalmisteiden yhteenvedot. Euroopan valmisteyhteenvedossa varoitetaan selkeästi rintasyövän sekä sydän- ja verisuonitautien riskeistä. Nämä varoitukset sisältyvät näin ollen myös kansallisiin valmisteyhteenvetoihin. MRFG:n yhteydessä toimiva hormonikorvaushoitoja käsittelevä työryhmä pitää kokouksia Euroopan lääkearviointivirastossa (EMEA) ja saa neuvoja lääkevalmistekomitean (CPMP) lääkevalvontatyöryhmältä.

Hormonikorvaushoitojen riskejä koskevien uusien tietojen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat tiedottaneet terveydenhuollon ammattilaisille ja hormonikorvaushoitojen käyttäjille hormonikorvaushoitojen riskeistä. Euroopan lääkearviointivirasto on osoittanut Euroopan tasolla varoja lääkevalmistekomitean uudelle hormonikorvaushoitoja käsittelevälle tilapäistyöryhmälle. Työryhmä hyödyntää MRFG:n yhteydessä toimivan työryhmän tekemää työtä ja neuvoo lääkevalmistekomiteaa siinä, millaisia lisätoimia on mahdollisesti tarpeen toteuttaa Euroopan unionin kansalaisten suojelemiseksi hormonikorvaushoitojen riskeiltä. Lisäksi yhteisö on kolmessa perättäisessä syöväntorjuntaohjelmassaan ollut mukana perustamassa syöpäseurantajärjestelmää syöpärekistereiden eurooppalaisen verkoston (ENCR) kautta, ja se on aloittanut laajan tulevaisuuteen suuntautuvan eurooppalaisen tutkimuksen syövästä ja ravitsemuksesta (EPIC), jossa tutkitaan 522 000 vapaaehtoisen henkilön, joista noin 320 000 on naisia, ruokavalion, elämäntavan ja liikunnan vaikutuksia syöpäriskiin. Tällä tulevaisuuteen suuntautuvalla tutkimuksella on tarkoitus hankkia näyttöä myös hormonikorvaushoidoista johtuvasta alttiudesta sairastua rintasyöpään.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/40

---

(2004/C 84 E/0044)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2902/03

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) neuvostolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe:   Yhteistyösopimusten keskeyttäminen ja yhteistyösopimusten allekirjoittamisten lykkääminen

Neuvosto ilmoittaa 13. helmikuuta 2003 antamassa vastauksessaan kysymykseeni E-0520/03 (1) naisten oikeuksista Pakistanissa, että ”tähän mennessä yhdenkään ihmisoikeuksia koskevan ’olennainen osa’ -lausekkeen sisältävän sopimuksen soveltamista ei ole keskeytetty”.

Kuitenkin silloin, kun EU on katsonut, että kumppanivaltio on rikkonut sopimuksen olennaisia osia, on sopimuksen tiettyjen määräysten soveltaminen keskeytetty. Tällainen tapaus oli esimerkiksi Cotonoun sopimuksen rahoitusmääräykset Zimbabwen (2002), Komorien (2000), Norsunluurannikon (2000), Fidzin (2000), Haitin (2000) ja Liberian osalta (2001). Miten nämä kuusi valtioita rikkoivat sopimuksen olennaisia osia?

Yhteistyösopimusten allekirjoittamista on ihmisoikeuksia koskevien huolenaiheiden takia lykätty esimerkiksi Kroatian (1995), Pakistanin (1999), Algerian (1998) ja Venäjän (1995) kanssa. Ihmisoikeudet ovat luonnollisesti laaja käsite. Mistä ihmisoikeusrikkomuksista näissä neljässä valtiossa oli kyse?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan asiaa koskeviin neuvoston päätöksiin, joissa selitetään ne syyt, joiden perusteella EU päätti keskeyttää tiettyjen Cotonoun sopimuksen määräysten soveltamisen Zimbabwen (2002), Komorien (2000), Norsunluurannikon (2000), Fidžin (2000), Haitin (2000) ja Liberian (2001) osalta. Neuvosto toimittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle aina virallisen kirjallisen tiedonannon neuvoston päätöksistä aloittaa ja päättää Cotonoun sopimuksen mukaiset neuvottelut. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan asiaa koskeviin neuvoston päätöksiin, joissa selitetään ne syyt, joiden perusteella EU päätti keskeyttää tiettyjen Cotonoun sopimuksen määräysten soveltamisen Zimbabwen (2002), Komorien (2000), Norsunluurannikon (2000), Fidžin (2000), Haitin (2000) ja Liberian (2001) osalta. Neuvosto toimittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle aina virallisen kirjallisen tiedonannon neuvoston päätöksistä aloittaa ja päättää Cotonoun sopimuksen mukaiset neuvottelut.

| 2. | Arvoisa parlamentin jäsen löytää näiden päätösten yksityiskohtaisen tekstin seuraavista asiakirjoista:






  — | neuvoston päätös, tehty 18 päivänä helmikuuta 2002, AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä Zimbabwen kanssa; |
| --- | --- | --- |

2.

Arvoisa parlamentin jäsen löytää näiden päätösten yksityiskohtaisen tekstin seuraavista asiakirjoista:

—

neuvoston päätös, tehty 18 päivänä helmikuuta 2002, AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä Zimbabwen kanssa;

| — | neuvoston päätös, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Komorien kanssa käytyjen, Lomén yleissopimuksen 366 a artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä sekä tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta; |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Komorien kanssa käytyjen, Lomén yleissopimuksen 366 a artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä sekä tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta;

| — | neuvoston päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2001, AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käytyjen neuvottelumenettelyjen päättämisestä Norsunluurannikon kanssa; |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2001, AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käytyjen neuvottelumenettelyjen päättämisestä Norsunluurannikon kanssa;

| — | neuvoston päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2001, AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelumenettelyjen päättämisestä Fidžin tasavallan kanssa; |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2001, AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelumenettelyjen päättämisestä Fidžin tasavallan kanssa;

| — | neuvoston päätös, tehty 29 päivänä tammikuuta 2001, Haitin kanssa AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyn kuulemismenettelyn päättämisestä; |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, tehty 29 päivänä tammikuuta 2001, Haitin kanssa AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyn kuulemismenettelyn päättämisestä;

| — | neuvoston päätös, tehty 25 päivänä maaliskuuta 2002, Liberian kanssa käytyjen AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä. |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, tehty 25 päivänä maaliskuuta 2002, Liberian kanssa käytyjen AKT—EY-kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä.

| 3. | Neuvosto muistuttaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien muiden tapausten osalta, että ihmisoikeudet olivat yhteinen huolenaihe neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Tämä huolenaihe oli syynä yhteistyösopimusten allekirjoittamisen viivästymiseen. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto muistuttaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien muiden tapausten osalta, että ihmisoikeudet olivat yhteinen huolenaihe neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Tämä huolenaihe oli syynä yhteistyösopimusten allekirjoittamisen viivästymiseen.

| 4. | Neuvosto korostaa, että puhuessaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta unioni viittaa tarkoin määriteltyihin velvoitteisiin, joiden nojalla voidaan toimia paitsi yleisellä tasolla myös tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan erityistapausten tai yksittäisten tapausten osalta. |
| --- | --- |

4.

Neuvosto korostaa, että puhuessaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta unioni viittaa tarkoin määriteltyihin velvoitteisiin, joiden nojalla voidaan toimia paitsi yleisellä tasolla myös tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan erityistapausten tai yksittäisten tapausten osalta.

---

(1)  EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 62.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/41

---

(2004/C 84 E/0045)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2942/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Monivuotinen ohjausohjelma ja yhteisön kalastuslaivaston koon supistaminen

Kullekin yhteisön jäsenvaltiolle on nimetty monivuotinen ohjausohjelma, jossa määritellään sen kalastuslaivaston koon supistamistavoitteet kalastuksen mukauttamiseksi olemassa oleviin kalavaroihin. Joulukuussa 1997 hyväksyttiin neljännen sukupolven monivuotiset ohjausohjelmat, joissa määritellään tavoitteet kaudelle 1997—2001. Kautta jatkettiin vuoden 2002 loppuun. Heinäkuun 1. päivästä 2002 alkaen tukea kalastuslaivojen rakentamiselle ei ole enää sallittu niissä MOO IV:n laivaston osissa, jotka eivät saavuttaneet tavoitteitaan mainittuun päivämäärään mennessä.

Monivuotisten ohjausohjelmien voimassaolon päätyttyä voiko komissio ilmoittaa mitkä jäsenvaltiot eivät ole vielä saavuttaneet ohjelmien tavoitteita kaikissa laivaston osissa ja eritellä kunkin jäsenvaltion saavuttamisasteen?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 2003)

Valvoakseen niiden säännösten täytäntöönpanoa, jotka kieltävät 1. heinäkuuta 2002 lähtien valtiontuet sellaisilta laivaston osilta, joissa ohjelmissa asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu, komissio julkaisi ”komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien välivaiheen tuloksista 30 päivänä kesäkuuta 2002 (1)”. Kertomuksessa yksilöidään ne laivaston osat, joissa tavoitteita ei oltu saavutettu mainittuun päivämäärään mennessä.

Neljännen sukupolven ohjausohjelmien (MOO IV) päätyttyä komissio julkaisi myös ”komission vuosikertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2002 lopussa (2)”. Vuosikertomuksessa kuvaillaan, miten hyvin jäsenvaltiot ovat noudattaneet ohjelmissa eri laivaston osille asetettuja tavoitteita.

Kopiot kertomuksista toimitetaan parlamentin jäsenelle.

---

(1)  KOM(2002) 483 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 508 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/42

---

(2004/C 84 E/0046)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2945/03

esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tutkimuksen erityisohjelma

Ehdotuksen neuvoston päätökseksi tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” (2002—2006) tehdyn päätöksen 2002/834/EY (1) muuttamisesta perusteluissa todetaan, että eettisessä arvioinnissa asiantuntijat arvioivat, onko luovuttajilta saatu vapaaseen tahtoon perustuva nimenomainen ja tietoinen suostumus.

Koska tarkoituksena on, että kantasolututkimukseen tarvittavat kantasolut saadaan kehityksen varhaisessa vaiheessa olevista ihmisalkioista, voiko neuvosto vahvistaa

| — | kuka lahjoittaa kantasolut, keiltä ne kerätään? |
| --- | --- |

—

kuka lahjoittaa kantasolut, keiltä ne kerätään?

| — | kuinka näiltä kantasoluja luovuttavilta ihmisiltä voidaan saada suostumus, sillä he eivät vielä kykene viestimään kielellisesti tai suullisesti tässä kehitysvaiheessa? |
| --- | --- |

—

kuinka näiltä kantasoluja luovuttavilta ihmisiltä voidaan saada suostumus, sillä he eivät vielä kykene viestimään kielellisesti tai suullisesti tässä kehitysvaiheessa?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvosto pitää hyvin tärkeänä eettisten perusperiaatteiden noudattamista toteutettaessa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa tutkimuksen erityisohjelmaa. Näin ollen 30. syyskuuta 2002 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2002/834/EY (2) säädetään muun muassa, että ”Tutkimushankkeisiin osallistujien on tarvittaessa pyydettävä asianmukaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta lupa tutkimuksen aloittamiseen. Komissio arvioi eettisesti arkaluonteisia kysymyksiä ja erityisesti ihmisalkioiden ja ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä koskevat hanke-ehdotukset järjestelmällisesti myös etiikan näkökulmasta.”

Kysymyksessä mainitun erityisohjelman muuttamista koskevan komission ehdotuksen osalta neuvosto kehottaa kysyjää tutustumaan neuvoston 3. joulukuuta 2003 pitämän istunnon johdosta annettuihin päätelmiin, joissa puheenjohtajavaltio totesi keskustelun päätteeksi, että yhteisymmärrystä ei saavutettu sen enempää Euroopan parlamentin marraskuussa antaman lausunnon perusteella muutetusta komission ehdotuksesta kuin puheenjohtajavaltion samassa yhteydessä esittämästä tekstistä.

---

(1)  KOM(2003) 390 lopullinen.

(2)  EYVL L 294, 29.10.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/43

---

(2004/C 84 E/0047)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2952/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) ja Marco Cappato (NI) neuvostolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Kuoliaaksi kivittäminen Nigeriassa

Nigerialainen 20-vuotias Jibrin Babaji on todettu syylliseksi sukupuolisuhteiden ylläpitämiseen kolmeen alaikäiseen poikaan ja tuomittu kivitettäväksi hengiltä. Bauchin osavaltion islamilainen tuomioistuin antoi tuomion tiistaina 23. syyskuuta 2003 sharia-lakiin perustuvan rikosten rankaisukäytännön perusteella.

Onko neuvostolla enemmän tietoja asiasta? Mitä se aikoo tehdä — kuolemantuomioiden täytäntöönpanon yleismaailmallista lykkäämistä koskevan eurooppalaisen politiikan mukaisesti — ehkäistäkseen tuomion täytäntöönpanon?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvosto korostaa, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat jatkuvasti kansainvälisillä foorumeilla, kuten ihmisoikeustoimikunnassa, edistääkseen kuolemanrangaistuksen tuomitsevien oikeudellisten välineiden hyväksymistä. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto korostaa, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat jatkuvasti kansainvälisillä foorumeilla, kuten ihmisoikeustoimikunnassa, edistääkseen kuolemanrangaistuksen tuomitsevien oikeudellisten välineiden hyväksymistä.

| 2. | Kysymyksessä tarkoitetun erityistapauksen osalta on mainittava, että kuolemanrangaistuksen poistamisesta yleensä ja kuoliaaksi kivittämisestä erityisesti käydään edelleen vuoropuhelua Nigerian kanssa. EU:n Abujan edustustojen päälliköitä on pyydetty suorittamaan virallisia yhteydenottoja Jibril Babajin tuomitsemisesta kuolemaan kivittämällä samoin kuin Fatima Ousmanen ja Amadou Brahimin tapausten osalta, joista on saatu äskettäin tieto. |
| --- | --- |

2.

Kysymyksessä tarkoitetun erityistapauksen osalta on mainittava, että kuolemanrangaistuksen poistamisesta yleensä ja kuoliaaksi kivittämisestä erityisesti käydään edelleen vuoropuhelua Nigerian kanssa. EU:n Abujan edustustojen päälliköitä on pyydetty suorittamaan virallisia yhteydenottoja Jibril Babajin tuomitsemisesta kuolemaan kivittämällä samoin kuin Fatima Ousmanen ja Amadou Brahimin tapausten osalta, joista on saatu äskettäin tieto.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/43

---

(2004/C 84 E/0048)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3014/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Autovakuutusten eurooppalaiset markkinat

Vaikka yhteismarkkinoita on jo rakennettu pitkään ja vaikka joillakin aloilla ne ovat jo kokonaan toteutuneetkin, autovakuutusten sisämarkkinat eivät vielä ole toteutuneet varsinakaan pakollisten liikennevakuutusten osalta. Nykyään ei vielä ole mahdollista esimerkiksi ottaa ajoneuvolle vakuutusta sellaiselta vakuutusyhtiöltä, jonka toimipaikka sijaitsee ajoneuvon omistajan kotijäsenvaltion ulkopuolella.

| 1. | Mitä aloitteita komissio on tehnyt autovakuutusten markkinoiden yhdenmukaistamiseksi? |
| --- | --- |

1.

Mitä aloitteita komissio on tehnyt autovakuutusten markkinoiden yhdenmukaistamiseksi?

| 2. | Ottaen huomioon, ettei autovakuutusta voi ottaa ajoneuvon omistajan kotijäsenvaltionulkopuolelta, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisen tilanteen korjaamiseksi? |
| --- | --- |

2.

Ottaen huomioon, ettei autovakuutusta voi ottaa ajoneuvon omistajan kotijäsenvaltionulkopuolelta, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisen tilanteen korjaamiseksi?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/44

---

(2004/C 84 E/0049)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3015/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Liikennevakuutukset ja uudet säännökset

Italiassa otettiin äskettäin käyttöön uusia, tielakiin liittyviä sanktioita, jotka ovat muuttaneet radikaalisti italialaisten autoilijoiden käyttäytymistä ja joiden ansiosta onnettomuuksien määrä on selvästi vähentynyt.

Neljä italialaista kuluttajajärjestöä (Aduc, Codacons, Adusbef ja Federconsumatori) on ilmoittanut, että onnettomuuksien (joiden vakuutusyhtiöt väittävät olevan syynä autoilijoilta perittäviin kalliimpiin liikennevakuutusmaksuihin) määrän huomattavan vähenemisen vuoksi liikennevakuutusmaksuja pitäisi alentaa tuntuvasti. Uudet tielain säännökset ovat vähentäneet onnettomuuksia 20 prosenttia ja loukkaantuneiden määrää 40 prosenttia, minkä vuoksi vakuutusyhtiöille koituu aiempaa vähemmän kuluja.

Vastoin kaikkea logiikkaa liikennevakuutusmaksut kuitenkin nousevat Italiassa koko ajan, ja muissa Euroopan maissa vastaavat maksut ovat keskimäärin 20 prosenttia halvempia.

Katsooko komissio edellä esitettyjen seikkojen valossa, että Italiassa perittävät kalliimmat (pakolliset) liikennevakuutusmaksut ovat epäoikeudenmukaisia?

Aikooko komissio ottaa yhteyttä Italian hallitukseen, jotta Italiassa alennettaisiin pikaisesti liikennevakuutusmaksuja, koska ne eivät ole oikeudenmukaisia?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3014/03 ja E-3015/03

(11. marraskuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-0592/02, esittäjä Marianne Thyssen (1), E-l522/03, esittäjä kysyjä itse (2) sekä E-2405/03, E-2406/03 ja E-2407/03, esittäjä Bart Staes (3). Vastaukset ovat edelleen ajankohtaisia.

---

(1)  EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 47.

(2)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 128.

(3)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 405.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/44

---

(2004/C 84 E/0050)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3036/03

esittäjä(t): Niall Andrews (UEN) neuvostolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Nälänhädän poistaminen maailmasta

Voiko neuvoston puheenjohtajavaltio Italia ilmoittaa, mitä seikkoja se pitää tärkeimpinä jatkuvan nälänhädän ja köyhyyden sekä nuorten sairauksien poistamiseksi maailmasta?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Neuvostoa askarruttaa kysyjän tavoin kehitysyhteistyö, jonka päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen kokonaan. Neuvosto vahvistaa pyrkimyksensä saavuttaa tulevina kuukausina ja vuosina kyseinen tavoite tukemalla kestävää taloudellista, sosiaalista ja ympäristöalan kehitystä ja integroimalla asteittain kehitysmaat maailmantalouteen. Neuvosto muistuttaa tämän johdosta elintarviketurvan ja maaseudun kestävän kehityksen merkityksestä yhtenä yhteisön kehitysyhteistyötoiminnan kuudesta painopistealasta.

Köyhyyden torjuminen kuuluu YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2000 antamassa vuosituhannen julistuksessa asetettuihin kehitystavoitteisiin. Julistuksen tavoitteena on köyhyyden puolittaminen vuoteen 2015 mennessä sekä nälänhädän ja köyhyyteen liittyvien sairauksien kuten hi-viruksen ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin vähentäminen. Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka nivoutuu siten tiiviisti kansainvälisellä tasolla tehtyihin sitoumuksiin.

Neuvosto muistuttaa, että se on hyväksynyt YK:n Monterreyn konferenssin päätelmät. Barcelonan Eurooppa-neuvoston yhteydessä maaliskuussa 2002 jäsenvaltiot sitoutuivat yhdessä korottamaan julkista kehitysapuaan siten, että se olisi vuoteen 2006 mennessä 0,39 prosenttia jäsenvaltioiden bruttokansantulosta; tämä olisi ensimmäinen merkittävä vaihe pyrittäessä saavuttamaan Yhdistyneiden Kansakuntien tavoite osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta julkiseen kehitysapuun. Tässä yhteydessä on muistutettava, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot rahoittavat jo nyt yli 50 prosenttia koko kehitysavusta.

Toukokuussa 2002 antamissaan neuvoston päätelmissä Euroopan unioni totesi, että merkittävä osa julkisen kehitysavun lisäyksestä on käytettävä kehitysmaiden sosiaalisen kehityksen tukemiseen erityisesti terveys- ja koulutustulosten parantamiseksi, myös edellä mainittujen kolmen keskeisen tartuntataudin osalta.

Vielä on mainittava, että EU on laatinut 6. lokakuuta käynnistyneessä Yhdistyneiden Kansakuntien 58. yleiskokouksen kolmannen komitean kokouksessa lasten oikeuksia koskevan päätöslauselman, jossa käsitellään lasten köyhyyteen ja lasten terveyteen liittyviä kysymyksiä.

Kyseisessä päätöslauselmaehdotuksessa EU toteaa, että käytettävissä olevia voimavaroja on lisättävä ja ne on jaettava tehokkaasti, mikäli halutaan varmistaa, että kaikki YK:n vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitys- ja köyhyyden vähentämistavoitteet saavutetaan niille asetetussa määräajassa, sekä edistää lapsen oikeuksien toteutumista.

EU pyrkii myös kyseisessä tekstissä edistämään korkeinta saavutettavissa olevaa terveyden tasoa muun muassa kehittämällä kestäviä terveysjärjestelmiä ja sosiaalipalveluja kiinnittäen erityistä huomiota tautien, aliravitsemuksen, itsenäisen toimintakyvyn menettämisen sekä imeväis- ja lapsikuolleisuuden ehkäisemiseen, synnytystä edeltävään ja syntymän jälkeiseen terveydenhuoltoon, nuorten erityistarpeisiin, lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja huumausaineiden väärinkäytöstä ja väkivaltaisuudesta aiheutuviin uhkiin ja varmistaen kyseisten järjestelmien ja palvelujen saatavuuden. Lisäksi todetaan, että on varmistettava hiv-infektioiden tehokas ehkäiseminen tarjoamalla tukea ja kuntoutusta hiv-tartunnan saaneille ja aidsiin sairastuneille lapsille ja heidän perheilleen ja suojelemalla hiv-tartunnan saaneita ja aidsiin sairastuneita lapsia kaikkinaiselta syrjinnältä, leimautumiselta, huonolta kohtelulta ja laiminlyönniltä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/45

---

(2004/C 84 E/0051)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3041/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vakavat puutteet kreikkalaisissa ambulansseissa

Nea Dimokratia -puolue on toistuvasti ottanut Kreikan parlamentissa esille kysymyksen kansallisen hätäapukeskuksen (EKAV) ambulanssien hankinnoista, standardeista joita ambulansseissa tulisi noudattaa, avoimuudesta ostettavien ambulanssien tyypin valinnassa ja välttämättömästä varustuksesta joka ambulansseissa olisi oltava jotta niillä pystyttäisiin hoitamaan niiden vaikeaa tehtävää.

EKAVin työntekijät ovat useita kertoja huomauttaneet, että monista näistä ambulansseista puuttuu välttämätön kannettava hengityslaite (jolla on tarkoitus antaa loukkaantuneelle ensimmäiset happi- henkäykset) sekä toinen äärimmäisen tärkeä laite, niin kutsuttu defibrillaattori, joka on oltava jokaisessa ambulanssissa, jotta sydänkohtauksen saaneelle potilaalle voidaan antaa elvyttäviä sähkösykäyksiä.

Nea Dimokratia -puolue on toistuvasti huomauttanut (toimivaltaisen sosiaaliasiain koordinaattorin ja entisen Euroopan parlamentin jäsenen Nikitas Kaklamanisin välityksellä) myös aika ajoin (yhteisön toisen ja kolmannen tukikehyksen puitteissa) tehtävien ostojen yhteydessä esiintyvästä, ambulanssityyppien valintaan liittyvästä avoimuuden puutteesta.

Voiko komissio kertoa: Minkä suuruisia kokonaissummia Euroopan unioni on tarkalleen sanoen asettanut käytettäväksi ambulanssien ja muiden terveydenhuollon hätäpalveluista huolehtivien liikkuvien yksiköiden varusteluun vuodesta 1994 lähtien ja minkä toimintaohjelmien kautta (yhteisön tukikehyksen tai yhteisöaloitteiden puitteissa)? Onko komissiolle tiedotettu edellä mainituista puutteista ambulanssien varustelussa? Miten komissio suhtautuu EKAVin työntekijöiden kanteluihin, joiden mukaan Ateenan kaltaisessa kaupungissa (jonka asukasluku on viisi miljoonaa) on vain 72 ambulanssia, toisin sanoen yksi ambulanssi 70 000 kaupunkilaista kohti, mikä oli syynä myös siihen, että jokin aika sitten (30. syyskuuta 2003) tapaturmassa Ateenassa loukkaantunut moottoripyöräilijä joutui makaamaan tiellä kaksi tuntia ambulanssia odottaen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen neljännen kohdan osalta hänelle ilmoitetaan seuraavaa:

| 1. | Kreikan viranomaisten mukaan seuraavat ambulanssit ja muut terveydenhuollon hätäpalveluista huolehtivat liikkuvat yksiköt ovat saaneet EU:n yhteisrahoitusta vuosina 1994—2003:






  — | Yhteisön toinen tukikehys (Terveys ja sosiaalihuolto -toimintaohjelma):






  — | 1997-1998: 60 liikkuvaa yksikköä - noin 4 798 000 euroa |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kreikan viranomaisten mukaan seuraavat ambulanssit ja muut terveydenhuollon hätäpalveluista huolehtivat liikkuvat yksiköt ovat saaneet EU:n yhteisrahoitusta vuosina 1994—2003:

—

Yhteisön toinen tukikehys (Terveys ja sosiaalihuolto -toimintaohjelma):

—

1997-1998: 60 liikkuvaa yksikköä - noin 4 798 000 euroa

| — | 2001: 116 ambulanssia — noin 4 672 000 euroa |
| --- | --- |

—

2001: 116 ambulanssia — noin 4 672 000 euroa

| — | 1994-1999: 5 helikopteria - noin 17 757 000 euroa |
| --- | --- |

—

1994-1999: 5 helikopteria - noin 17 757 000 euroa

| — | Yhteisön kolmas tukikehys (Terveys ja sosiaalihuolto -toimintaohjelma):






  — | 2004: 100 ambulanssia - noin 5 391 000 euroa |
| --- | --- | --- |

—

Yhteisön kolmas tukikehys (Terveys ja sosiaalihuolto -toimintaohjelma):

—

2004: 100 ambulanssia - noin 5 391 000 euroa

| — | 2004: 25 liikkuvaa hoitoyksikköä — noin 2 578 000 euroa |
| --- | --- |

—

2004: 25 liikkuvaa hoitoyksikköä — noin 2 578 000 euroa

Nämä hankinnat on tehtävä kesään 2004 mennessä.

Vuoden 1999 ja vuoden 2004 puolivälin välisenä aikana EU yhteisrahoittaa ambulanssien ja muiden terveydenhuollon hätäpalveluista huolehtivien liikkuvien yksiköiden hankintaa, jonka kokonaiskustannukset ovat 35 159 000 euroa (EU:n osuus on 26 397 000 euroa).

| 2. | Kreikan viranomaisten mukaan ambulanssien ja liikkuvien hoitoyksiköiden varustusta koskeva tilanne on seuraava:






  — | Molemmat vielä vuoden 2004 puoliväliin mennessä toteutettavat hankinnat perustuvat Euroopan standardointikomitean hyväksymien EN1 789:1999 ja EN1 865:1999 standardin mukaisiin B-tyyppiä (ambulanssit) ja C-tyyppiä (liikkuvat hoitoyksiköt) koskeviin eurooppalaisiin eritelmiin. Tämän vuoksi niissä tulee olemaan täydellinen varustus. |
| --- | --- | --- |

2.

Kreikan viranomaisten mukaan ambulanssien ja liikkuvien hoitoyksiköiden varustusta koskeva tilanne on seuraava:

—

Molemmat vielä vuoden 2004 puoliväliin mennessä toteutettavat hankinnat perustuvat Euroopan standardointikomitean hyväksymien EN1 789:1999 ja EN1 865:1999 standardin mukaisiin B-tyyppiä (ambulanssit) ja C-tyyppiä (liikkuvat hoitoyksiköt) koskeviin eurooppalaisiin eritelmiin. Tämän vuoksi niissä tulee olemaan täydellinen varustus.

| — | Yhteisön toisesta tukikehyksestä yhteisrahoitettujen ambulanssien ja liikkuvien yksiköiden katsotaan olevan defibrillaattorien puuttumista lukuun ottamatta asianmukaisesti varustettuja. Kunkin ambulanssin ja liikkuvan yksikön varustus esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä. Ambulansseista puuttuvien defibrillaattoreiden osalta kansallinen hätäapukeskus (EKAV) on päättänyt 27. marraskuuta 2003 pitämässään 15. kokouksessaan, että vuoden 2004 puoliväliin mennessä kukin ambulanssi varustetaan defibrillaattorilla. |
| --- | --- |

—

Yhteisön toisesta tukikehyksestä yhteisrahoitettujen ambulanssien ja liikkuvien yksiköiden katsotaan olevan defibrillaattorien puuttumista lukuun ottamatta asianmukaisesti varustettuja. Kunkin ambulanssin ja liikkuvan yksikön varustus esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä. Ambulansseista puuttuvien defibrillaattoreiden osalta kansallinen hätäapukeskus (EKAV) on päättänyt 27. marraskuuta 2003 pitämässään 15. kokouksessaan, että vuoden 2004 puoliväliin mennessä kukin ambulanssi varustetaan defibrillaattorilla.

| 3. | Kysymykseen, joka koskee käytettävissä olevien ambulanssien tai liikkuvien yksiköiden määrää ja sen riittävyyttä vastata Ateenan (tai muiden Kreikan alueiden) tarpeisiin, vastaan jäsenelle, että tämä kuuluu yksinomaan jäsenvaltion vastuualueeseen. |
| --- | --- |

3.

Kysymykseen, joka koskee käytettävissä olevien ambulanssien tai liikkuvien yksiköiden määrää ja sen riittävyyttä vastata Ateenan (tai muiden Kreikan alueiden) tarpeisiin, vastaan jäsenelle, että tämä kuuluu yksinomaan jäsenvaltion vastuualueeseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/47

---

(2004/C 84 E/0052)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3050/03

esittäjä(t): Koenraad Dillen (NI) neuvostolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille antama tuomio

Strasbourgissa toimiva Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi 31. heinäkuuta 2003 toisen kerran tuomion Turkin harjoittamista ihmisoikeusrikkomuksista Kyproksessa. Tuomio kotipaikan kunnioittamista koskevasta rikkomuksesta annettiin kahden kyproksenkreikkalaisen, Eugenia Michalidoun ja Michael Tymviosin, esittämän valituksen vuoksi. He eivät ole voineet käydä asuinpaikallaan sen jälkeen, kun Turkki valloitti laittomasti Pohjois-Kyproksen. Tuomioistuimen mukaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklaa on rikottu.

Turkki on Roomassa tällä hetkellä kokoontuvan HVK:n tarkkailija ja ehdokasvaltio.

Pitääkö neuvosto kohtuullisena, että ehdokasvaltio, joka rikkoo ilmiselvästi ja jatkuvasti Euroopan ihmisoikeussopimuksen periaatteita, otetaan mukaan HVK:hon? On huomattava, että HVK:ssa keskustellaan kansalaisten perusoikeuksien sisällyttämisestä Euroopan perustuslakiin. Eikö HVK menetä demokraattista legitimiteettiään, jos ihmisoikeuksia rikkova valtio tarkkailee kokousta?

Miten neuvosto varmistaa, että Turkki ei seuraavien vuosien jäsenyysneuvottelujen aikana ainoastaan ilmoita noudattavansa ihmisoikeuksia, vaan ottaa sen todella politiikkansa ohjesäännöksi?

Aikooko neuvosto painostaa Turkkia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antaman tuomion vuoksi, jotta Turkki ryhtyisi toimiin?

Aikooko neuvosto toisin sanoen painostaa Turkkia palauttamaan Eugenia Michaelidoun ja Michael Tymviosin oikeudet?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | Niin kuin kysyjä totesi ja kuten myös komission vuoden 2003 määräaikaiskertomuksessa Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa pannaan merkille, Turkilla on yhä vaikeuksia panna täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita. Vuoden 2003 määräaikaiskertomuksen mukaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on langettanut lokakuun 2002 jälkeen 92 Turkkia koskevaa tuomiota, ja 43 tapauksessa tuomioistuin katsoi Turkin rikkoneen Euroopan ihmisoikeussopimusta. |
| --- | --- |

1.

Niin kuin kysyjä totesi ja kuten myös komission vuoden 2003 määräaikaiskertomuksessa Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa pannaan merkille, Turkilla on yhä vaikeuksia panna täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita. Vuoden 2003 määräaikaiskertomuksen mukaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on langettanut lokakuun 2002 jälkeen 92 Turkkia koskevaa tuomiota, ja 43 tapauksessa tuomioistuin katsoi Turkin rikkoneen Euroopan ihmisoikeussopimusta.

| 2. | Neuvosto edellyttää kaikkien EU:n jäsenyyttä tavoittelevien maiden kunnioittavan kansainvälistä oikeutta ja sopimusvelvoitteitaan, erityisesti ihmisoikeuksien osalta. Tämä näkyy riittävän painokkaasti myös Turkin tarkistetussa liittymiskumppanuudessa, jonka mukaan Turkin ”on noudatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräyksiä mukaan lukien Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden huomioon ottaminen”. Neuvosto painottaa Turkille tätä seikkaa jatkuvasti, etenkin poliittisen vuoropuhelun yhteydessä. |
| --- | --- |

2.

Neuvosto edellyttää kaikkien EU:n jäsenyyttä tavoittelevien maiden kunnioittavan kansainvälistä oikeutta ja sopimusvelvoitteitaan, erityisesti ihmisoikeuksien osalta. Tämä näkyy riittävän painokkaasti myös Turkin tarkistetussa liittymiskumppanuudessa, jonka mukaan Turkin ”on noudatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräyksiä mukaan lukien Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden huomioon ottaminen”. Neuvosto painottaa Turkille tätä seikkaa jatkuvasti, etenkin poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.

| 3. | Tässä vaiheessa ei harkita erityisiä toimia kysyjän mainitseman tuomion suhteen. Muistettakoon, että Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston tekemän päätöksen mukaisesti liittymisneuvottelut Turkin kanssa aloitetaan, jos joulukuussa 2004 kokoontuva Eurooppa-neuvosto päättää, että Turkki täyttää Kööpenhaminan poliittiset kriteerit. Niissä edellytetään etenkin, että maassa taataan demokratia, oikeusvaltion periaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

3.

Tässä vaiheessa ei harkita erityisiä toimia kysyjän mainitseman tuomion suhteen. Muistettakoon, että Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston tekemän päätöksen mukaisesti liittymisneuvottelut Turkin kanssa aloitetaan, jos joulukuussa 2004 kokoontuva Eurooppa-neuvosto päättää, että Turkki täyttää Kööpenhaminan poliittiset kriteerit. Niissä edellytetään etenkin, että maassa taataan demokratia, oikeusvaltion periaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen.

| 4. | Neuvoston asiana ei ole kommentoida Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätöstä hyväksyä Turkki HVK:n tarkkailijaksi. |
| --- | --- |

4.

Neuvoston asiana ei ole kommentoida Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätöstä hyväksyä Turkki HVK:n tarkkailijaksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/48

---

(2004/C 84 E/0053)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3053/03

esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle

(9. lokakuuta 2003)

Aihe:   HIV ja aids Kiinassa

Human Rights Watch -ihmisoikeusjärjestö (HRW) julkaisi 8. syyskuuta 2003 raporttinsa ”Suljetut ovet: HI-viruksen kantajien ja aidsiin sairastuneiden ihmisoikeudet Kiinassa”, jonka mukaan syrjintä, tiedon puute, salailu ja monien sairastuneiden hoidon puute levittävät HI-virusta ja aidsia Kiinassa.

Espanjalainen sanomalehti El País julkaisi 30. syyskuuta 2003 11-vuotiaan HIV-positiivisen Zhang Xiaqingin dramaattisen tarinan. Hän sai tartunnan 9-vuotiaana vuonna 1995 tehdyn verensiirron seurauksena, mutta hänen vanhempansa eivät voi järjestää hänelle hoitoa, eikä häntä ole päästetty kouluun. Hän on yksi Henanissa 90-luvulla toimineen verikaupan vuoksi sairastuneista ihmisistä, joita Kiinan viranomaisten mukaan on 250 000, aids-järjestöjen mukaan miljoona.

Vaikka Kiina on tunnustanut verensiirtotragedian ja ryhtynyt joihinkin toimenpiteisiin, se sallii HRW:n mukaan edelleen lääni- ja paikallisviranomaisten harjoittaman salailun. Ne estävät kansalaisjärjestöjä ja lehtimiehiä vierailemasta kylissä, joihin HI-virus ja aids on levinnyt. Yhtään vastuullista ei ole HRW:n mukaan tuomittu skandaalista, mutta sen julki tuoneita ihmisiä on pidätetty valtionsalaisuuksien paljastamisesta.

YK on varoittanut, että vuonna 2010 sairastuneita on jo 10 miljoonaa, jos pikaisiin toimiin ei ryhdytä.

Aikooko komissio sisällyttää lokakuussa järjestettävän EU:n ja Kiinan viidennen huippukokouksen asialistalle aidsiin sairastuneiden ja hoitoa vaille jätettyjen ihmisten oikeuksien kunnioittamisen ja toimia sen puolesta, että vähintäänkin järjestetään oikeudenkäyntejä, jotta selvitetään vastuukysymykset ja voidaan alkaa maksaa korvauksia, joita ilman nämä ihmiset on tuomittu vääjäämättä kärsimään ja kuolemaan ilman hoitoa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2003)

Komissio antoi äskettäin unionin ja Kiinan välisiä suhteita koskevan kertomuksen, jossa se toteaa pitävänsä hankinnaisen immuunivajauksen (aids) levinneisyyttä Kiinassa nykyisellään vakavana uhkana maan pitkän aikavälin kehitykselle ja edellyttävän päättäväisiä toimia. Komissio osallistuu aids-epidemian torjuntaan Regensburgin yliopiston lääketieteellisen mikrobiologian laitoksen koordinoiman ohjelman kautta, jota se on rahoittanut vuodesta 1997.

Komissio on parlamentin jäsenen tavoin huolissaan aidsiin sairastuneiden ihmisten tilanteesta Kiinassa. Unioni otti ihmisoikeuksiin liittyvät kysymykset uudelleen esiin Beijingissä 30. lokakuuta 2003 järjestetyssä kuudennessa unionin ja Kiinan välisessä huippukokouksessa. Unioni on käynyt ihmisoikeuksia koskevaa kahdenvälistä vuoropuhelua Kiinan kanssa vuodesta 1996. Seuraava vuoropuheluun liittyvä tapaaminen on Beijingissä 25. ja 26. marraskuuta 2003. Näyttää siltä, että tässä yhteydessä voidaan parhaiten käsitellä aidsin uhrien tilannetta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/48

---

(2004/C 84 E/0054)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Turkin mahdollisen jäseneksi liittymisen kustannukset

Münchenissä sijaitseva Itä-Eurooppa-instituutti on laskenut, että Turkin mahdollinen jäseneksi liittyminen Euroopan unioniin maksaisi jäsenyyden alussa 5,2 miljardia euroa vuodessa. Summa kasvaisi 14 miljardiin euroon kunnes Turkki on täysin integroitunut unioniin.

Onko komissiolla käytettävissään kyseisen tutkimuksen (tilapäiset) tulokset?

Onko komissiolla omia laskelmia Turkin mahdollisesta jäseneksi liittymisestä? Jo on, mitä ne osoittavat? Millaiset Turkin mahdollisen jäseneksi liittymisen kustannukset ovat verrattuna kymmenen tulevan jäsenvaltion vastaaviin kustannuksiin?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2003)

Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tutkimuksesta mutta ei ole nähnyt tarkkoja tuloksia. Tällaiset arviot riippuvat monista oletuksista, kuten mahdollisen liittymisen aikataulusta, taloudellisen kehityksen nopeudesta sekä liittymisneuvottelujen tuloksista. Komissio katsoo, että ei ole mahdollista määritellä tarkasti tiettyjä oletuksia, jotka olisivat välttämättömiä tällaista laskelmaa varten.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/49

---

(2004/C 84 E/0055)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3064/03

esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) ja Wilhelm Piecyk (PSE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Ajoneuvojen pakokaasupäästöt testausolosuhteiden ulkopuolella

Saksan liittovaltion ympäristönsuojeluviraston tekemistä päästötesteistä käy ilmi, että yleensä erityisen ympäristöystävällisinä pidetyt autot alittavat Euroopan unionin pakokaasupäästöille asettamat tiukat raja-arvot ainoastaan alle 120 kilometrin tuntinopeudessa. Tätä suuremmissa nopeuksissa päästöarvot kuitenkin kohoavat moninkertaisiksi, jolloin hyvät ympäristöarvot valuvat hukkaan.

Onko komissio tietoinen edellä kuvatusta ilmiöstä?

Komissiolta odotetaan ehdotusta henkilöautojen pakokaasupäästöjen EURO V -rajaksi. Aikooko komissio ehdotuksessaan ottaa huomioon ajoneuvojen pakokaasupäästöt testausolosuhteiden ulkopuolella ja rajoittaa nykyisten raja-arvojen ylittämistä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että päästömäärät voivat joillakin moottoriajoneuvoilla muuttua tietyissä ajo-olosuhteissa, jotka eivät kuulu nykyisen tyyppihyväksyntämenettelyn päästötestien piiriin.

Kysymys muista kuin testausolosuhteissa mitattavista päästöistä on mukana moottoriajoneuvojen päästöjä käsittelevän ryhmän (Motor Vehicles Emissions Group) perustaman Euro 5 -standardeja käsittelevän työryhmän asialistalla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/49

---

(2004/C 84 E/0056)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3104/03

esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL), Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) ja Joke Swiebel (PSE) neuvostolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä

Sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä on kielletty EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa, perusoikeuskirjan 21 artiklassa ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun direktiivin 2000/78/EY (1) 1 artiklassa. Yhteisöllä on myös yhteensovitettu strategia, jolla torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää. Työmarkkinoihin keskittyvä EQUAL-ohjelma on osa tätä strategiaa. Jäsenvaltiot muotoilevat EQUAL-strategiansa Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin teema-alojen pohjalta. Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden ehdotukset näillä aloilla hyödyttävät pääasiassa ihmisiä, jotka kärsivät eriarvoisuudesta ja syrjinnän yleisimmistä muodoista (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai henkilökohtaiseen vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä).

Olemme kuulleet, että vain 4 nykyisen EQUAL-ohjelman 1 400 kumppanuudesta liittyy sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen. Voiko neuvosto kertoa, pitääkö tämä paikkansa?

Voiko neuvosto ilmoittaa, ovatko kaikki jäsenvaltiot maininneet sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumisen nykyisen EQUAL-ohjelman ehdotuspyynnöissään? Jos näin ei ole, voiko neuvosto selittää, miksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät ole maininneet sitä ehdotuspyynnöissään?

Seuraava EQUAL-kierros alkaa keväällä 2004. Voiko neuvosto kertoa, aikovatko kaikki jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot nimenomaisesti mainita sukupuolisen suuntautumisen syrjintäsyynä julkaisemissaan ehdotuspyynnöissä? Jos näin ei ole, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä lisätäkseen sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen liittyvien hakemusten määrää?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | EQUAL-aloite toteutetaan rakennerahaston asetusten puitteissa, tarkemmin sanoen Euroopan sosiaalirahaston kautta.
  Neuvosto kiinnittää arvoisien parlamentin jäsenten huomiota siihen, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) mukaan Euroopan komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset vastaavat yhdessä tiiviissä yhteistyössä kyseisten rahastojen hallinnoinnista ja näin ollen myös yhteisöaloitteista. |
| --- | --- |

1.

EQUAL-aloite toteutetaan rakennerahaston asetusten puitteissa, tarkemmin sanoen Euroopan sosiaalirahaston kautta.

Neuvosto kiinnittää arvoisien parlamentin jäsenten huomiota siihen, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) mukaan Euroopan komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset vastaavat yhdessä tiiviissä yhteistyössä kyseisten rahastojen hallinnoinnista ja näin ollen myös yhteisöaloitteista.

| 2. | Suuntaviivojen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 mukaisesti komissio eikä neuvosto vastaa EQUAL-aloitteeseen liittyvien tukitoimien seurannasta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Näin ollen neuvosto ei voi ottaa kantaa siihen, ovatko arvoisien parlamentin jäsenten esittämät tiedot oikeita, vaan ehdottaa, että he esittäisivät kysymyksensä suoraan komissiolle. |
| --- | --- |

2.

Suuntaviivojen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 mukaisesti komissio eikä neuvosto vastaa EQUAL-aloitteeseen liittyvien tukitoimien seurannasta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Näin ollen neuvosto ei voi ottaa kantaa siihen, ovatko arvoisien parlamentin jäsenten esittämät tiedot oikeita, vaan ehdottaa, että he esittäisivät kysymyksensä suoraan komissiolle.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/50

---

(2004/C 84 E/0057)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3115/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuulliset edustajat levittävät vääriä tieteellisiä tietoja kondomien tehokkuudesta aidsin torjunnassa

| — | Brittisanomalehti Guardianissa ilmestyi 10. lokakuuta 2003 artikkeli, jonka otsikkona oli ”We have faith in condoms”. Artikkelin mukaan katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajat neuvovat olemaan käyttämättä kondomia aidsin ehkäisyyn ja väittävät, että HI-virus pääsee kondomin tiheän lateksiverkon lävitse, mikä tekee suojasta tehottoman. |
| --- | --- |

—

Brittisanomalehti Guardianissa ilmestyi 10. lokakuuta 2003 artikkeli, jonka otsikkona oli ”We have faith in condoms”. Artikkelin mukaan katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajat neuvovat olemaan käyttämättä kondomia aidsin ehkäisyyn ja väittävät, että HI-virus pääsee kondomin tiheän lateksiverkon lävitse, mikä tekee suojasta tehottoman.

| — | Artikkelissa kerrotaan, että sunnuntain Panorama-ohjelmassa BBC:llä esitetään paavillisen perhe-neuvoston puheenjohtajan kardinaali Alfonso Lopez Trujillon haastattelu, jossa hän totesi englantilaisille toimittajille, että ”aids-virus on noin 450 kertaa pienempi kuin siittiö ja näin ollen se läpäisee helposti kondomin kuituverkon ... Tämän epävarmuusmarginaalin vuoksi terveysministeriöiden ja kaikkien kondomin käyttöön neuvovien järjestöjen olisi käsiteltävä tätä ongelmaa samalla tavalla kuin tupakointia, jonka vaaroista kerrotaan”. |
| --- | --- |

—

Artikkelissa kerrotaan, että sunnuntain Panorama-ohjelmassa BBC:llä esitetään paavillisen perhe-neuvoston puheenjohtajan kardinaali Alfonso Lopez Trujillon haastattelu, jossa hän totesi englantilaisille toimittajille, että ”aids-virus on noin 450 kertaa pienempi kuin siittiö ja näin ollen se läpäisee helposti kondomin kuituverkon ... Tämän epävarmuusmarginaalin vuoksi terveysministeriöiden ja kaikkien kondomin käyttöön neuvovien järjestöjen olisi käsiteltävä tätä ongelmaa samalla tavalla kuin tupakointia, jonka vaaroista kerrotaan”.

| — | Maailman terveysjärjestö vastasi näihin väitteisiin, että ”tällaiset väärät tiedot kondomeista ja HI-viruksesta ovat hyvin vaarallisia aikana, jona joudumme kohtaamaan maailmanlaajuisen epidemian, joka on jo tappanut 20 miljoonaa ihmistä ja tartuttanut 42 miljoonaa”. |
| --- | --- |

—

Maailman terveysjärjestö vastasi näihin väitteisiin, että ”tällaiset väärät tiedot kondomeista ja HI-viruksesta ovat hyvin vaarallisia aikana, jona joudumme kohtaamaan maailmanlaajuisen epidemian, joka on jo tappanut 20 miljoonaa ihmistä ja tartuttanut 42 miljoonaa”.

| — | Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion kondomienvastaista kampanjaa käydään ennen kaikkea aidsin runtelemissa kolmannen maailman maissa, joissa kirkolla on huomattava rooli lääkkeiden ja hygieniatarvikkeiden jakelussa ja joissa vaikutukset uhkaavat olla katastrofisia. |
| --- | --- |

—

Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion kondomienvastaista kampanjaa käydään ennen kaikkea aidsin runtelemissa kolmannen maailman maissa, joissa kirkolla on huomattava rooli lääkkeiden ja hygieniatarvikkeiden jakelussa ja joissa vaikutukset uhkaavat olla katastrofisia.

Ottaen huomioon institutionaaliset ja diplomaattiset suhteet, jotka EU:lla on Pyhään istuimeen, haluaisin tietää,

| — | katsooko komissio, että katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajien väitteet kondomeista ovat oikeita komissiolla olevien tieteellisten tietojen mukaan? |
| --- | --- |

—

katsooko komissio, että katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajien väitteet kondomeista ovat oikeita komissiolla olevien tieteellisten tietojen mukaan?

| — | mitä kognitiivisia, ehkäiseviä, rangaistuksellisia sekä diplomaattisia aloitteita komissio aikoo tehdä vastauksena näihin väitteisiin ja vastatoimena katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuuttomalle kampanjalle, joka uhkaa tehdä tyhjäksi unionin ja kansainväliset strategiat, joilla pyritään torjumaan aidsia ja siihen liittyviä kuolemia ja muita sukupuolitauteja Euroopassa ja koko maailmassa? |
| --- | --- |

—

mitä kognitiivisia, ehkäiseviä, rangaistuksellisia sekä diplomaattisia aloitteita komissio aikoo tehdä vastauksena näihin väitteisiin ja vastatoimena katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuuttomalle kampanjalle, joka uhkaa tehdä tyhjäksi unionin ja kansainväliset strategiat, joilla pyritään torjumaan aidsia ja siihen liittyviä kuolemia ja muita sukupuolitauteja Euroopassa ja koko maailmassa?

| — | katsooko komissio, että olisi kiireellisesti tarkistettava Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen 51 artiklaa, jotta vältettäisiin, että kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen ”identiteetin ja erityisen tehtävän tunnustaminen” johtaa siihen, että on hyväksyttävä ennakkoluuloille perustuvat väitteet ”tieteellisinä”? |
| --- | --- |

—

katsooko komissio, että olisi kiireellisesti tarkistettava Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen 51 artiklaa, jotta vältettäisiin, että kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen ”identiteetin ja erityisen tehtävän tunnustaminen” johtaa siihen, että on hyväksyttävä ennakkoluuloille perustuvat väitteet ”tieteellisinä”?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(10. joulukuuta 2003)

Komission osittain rahoittaman tutkimuksen perusteella, jota on tehty 15 viime vuoden aikana, voidaan väittää, että oikein käytettynä kondomit ehkäisevät ihmisen immuunikatoviruksen (HI-viruksen) tarttumista tehokkaasti, lähes sataprosenttisesti. Komissio on äskettäin julkaissut aiheesta lehdistötiedotteen (1).

Nämä tulokset ovat yhteneviä terveysalan johtavien kansainvälisten toimijoiden, kuten Maailman terveysjärjestön ja Yhdysvaltojen National Institutes of Health -laitosten, saamien tulosten kanssa.

Tiedotuksen ja ennaltaehkäisyn nimissä kehitysyhteistyön ja tutkimuksen pääosastot vastasivat edellä mainittuihin väitteisiin esittäen edellä mainitussa 20. lokakuuta 2003 päivätyssä lehdistötiedotteessa komission kannan ja viitaten Pyhän istuimen edustajien väitteiden vaaroihin. Komissio on huolissaan näiden väitteiden mahdollisista kielteisistä seurauksista.

HI-virus/aids-epidemian alusta lähtien yhteisö on aktiivisesti edistänyt tehokkaiden ehkäisymenetelmien saatavuutta. Vuonna 2000 yhteisössä kehitettiin entistä laajempi ja strategisempi lähestymistapa HI-viruksen ja aidsin sekä malarian ja tuberkuloosin torjuntaan. Syyskuussa 2000 pidetty korkean tason tapaaminen johti toimintaohjelmaan (2) (HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden vähentämisessä), jonka myötä yhteisölle saatiin kattavat ja yhtenäiset toimintatavat vuosiksi 2001—2006. Tiedonannon uraauurtavan strategian perustana ovat johdonmukaisesta kokonaisvaltaisesta strategiasta saadut kokemukset, maajohtoisen kehitysyhteistyön — omistajuuden — periaate sekä terveyden ja köyhyyden keskinäinen vuorovaikutussuhde ja sen vaikutukset makrotalouspolitiikkaan ja kehitysyhteistyöhön. Tiedonannossa yhdistyvät kehitysyhteistyön, kaupan ja tutkimuksen kumppanuus-suhteiden keskeiset maailmanlaajuiset tekijät.

Komissio ei näe mitään yhteyttä Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen soveltamisalan ja laajuuden ja yhden kirkkokunnan jäsenen henkilökohtaisen mielipiteen välillä.

Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemaa koskevan 51 artiklan teksti on seuraava:

| 1. | Unioni kunnioittaa sitä asemaa, joka kirkoilla ja uskonnollisilla yhdistyksillä tai yhdyskunnilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioissa, eikä puutu siihen. |
| --- | --- |

1.

Unioni kunnioittaa sitä asemaa, joka kirkoilla ja uskonnollisilla yhdistyksillä tai yhdyskunnilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioissa, eikä puutu siihen.

| 2. | Unioni kunnioittaa myös elämänkatsomuksellisten ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemaa. |
| --- | --- |

2.

Unioni kunnioittaa myös elämänkatsomuksellisten ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemaa.

| 3. | Unioni käy avointa ja säännöllistä vuoropuhelua näiden kirkkojen ja järjestöjen kanssa tunnustaen niiden identiteetin ja erityisen tehtävän. |
| --- | --- |

3.

Unioni käy avointa ja säännöllistä vuoropuhelua näiden kirkkojen ja järjestöjen kanssa tunnustaen niiden identiteetin ja erityisen tehtävän.

---

(1)  http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/03/1410|0|RAPID&lg=EN&display=

(2)  KOM(2001) 96 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/52

---

(2004/C 84 E/0058)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3116/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) neuvostolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Kiinasta peräisin olevien tekstiilituotteiden laiton maahantuonti

Barin maakunnassa sijaitsevan Barlettan kunnan Associazione Tessili ilmoitti 10. lokakuuta 2003 työtaistelusta protestina Kiinasta peräisin olevien tekstiilituotteiden laittomalle tuonnille ja pyysi Euroopan unionia ryhtymään konkreettisiin vastatoimiin.

| — | Mitä tietoja neuvostolla on valvonnasta rajoilla ja yhteisön alueella ja kaikista laittomuuksista (lakien kiertäminen, veronkierto, merkkien väärentäminen), jotka kohdistuvat kansainvälisiin sopimuksiin, jotka koskevat tuontia yhteisön ulkopuolisista maista, etenkin Kaukoidän maista? Mitä tietoja neuvostolla on säädettyjen tullien ja verojen maksamisesta? Mitä neuvosto aikoo tehdä valvonnan tehostamiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja neuvostolla on valvonnasta rajoilla ja yhteisön alueella ja kaikista laittomuuksista (lakien kiertäminen, veronkierto, merkkien väärentäminen), jotka kohdistuvat kansainvälisiin sopimuksiin, jotka koskevat tuontia yhteisön ulkopuolisista maista, etenkin Kaukoidän maista? Mitä tietoja neuvostolla on säädettyjen tullien ja verojen maksamisesta? Mitä neuvosto aikoo tehdä valvonnan tehostamiseksi?

| — | Mitä neuvosto aikoo tehdä, jotta Kaukoidän maissa alettaisiin valvoa kansainvälisten ihmisoikeussopimusten noudattamista, mukaan lukien sopimukset, jotka koskevat työntekijöiden palkkausta? |
| --- | --- |

—

Mitä neuvosto aikoo tehdä, jotta Kaukoidän maissa alettaisiin valvoa kansainvälisten ihmisoikeussopimusten noudattamista, mukaan lukien sopimukset, jotka koskevat työntekijöiden palkkausta?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan tuontiin sovelletaan samoja EY:n sääntöjä kuin muuhun Euroopan yhteisöön tapahtuvaan tuontiin. Pekingissä 30. lokakuuta 2003 pidetyssä EU:n ja Kiinan välisessä huippukokouksessa molemmat osapuolet ilmaisivat toivovansa, että tulliyhteistyösopimus voitaisiin tehdä nopeasti, ja odottivat aloittavansa neuvottelut varsin pian pitäen yhteisenä tavoitteenaan sopimuksen tekemistä vuoden 2004 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Osapuolet olivat yhtä mieltä siitä, että sopimuksen olisi katettava keskinäinen hallinnollinen apu tulliasioissa, erityisesti kaupallisten petosten, muun muassa tuoteväärennösten, torjunnan alalla. |
| --- | --- |

1.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan tuontiin sovelletaan samoja EY:n sääntöjä kuin muuhun Euroopan yhteisöön tapahtuvaan tuontiin. Pekingissä 30. lokakuuta 2003 pidetyssä EU:n ja Kiinan välisessä huippukokouksessa molemmat osapuolet ilmaisivat toivovansa, että tulliyhteistyösopimus voitaisiin tehdä nopeasti, ja odottivat aloittavansa neuvottelut varsin pian pitäen yhteisenä tavoitteenaan sopimuksen tekemistä vuoden 2004 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Osapuolet olivat yhtä mieltä siitä, että sopimuksen olisi katettava keskinäinen hallinnollinen apu tulliasioissa, erityisesti kaupallisten petosten, muun muassa tuoteväärennösten, torjunnan alalla.

| 2. | Arvoisan parlamentin jäsenen toisen kysymyksen osalta neuvosto toteaa, ettei se tässä vaiheessa harkitse mitään erityistoimenpiteitä edistääkseen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten noudattamista Kaukoidän maissa. |
| --- | --- |

2.

Arvoisan parlamentin jäsenen toisen kysymyksen osalta neuvosto toteaa, ettei se tässä vaiheessa harkitse mitään erityistoimenpiteitä edistääkseen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten noudattamista Kaukoidän maissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/53

---

(2004/C 84 E/0059)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3121/03

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Äänitallenteiden arvonlisäveron alentaminen

Ecofin-neuvoston 7. lokakuuta 2003 Luxemburgissa pidetyssä kokouksessa komission jäsen Bolkestein puolusti komission kielteistä kantaa äänitallenteiden ja CD-levyjen arvonlisäveron alentamiseen, sillä seuraukset vääristäisivät markkinoita. Neuvoston jäsenistä vähemmistö kannatti arvonlisäveron alentamista.

Unescossa käydään parhaillaan keskustelua kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen luomisesta kulttuurien monimuotoisuuden suojaamiseksi. Aikooko neuvosto näin ollen tutkia, olisiko mahdollista ja suotavaa alentaa CD-levyjen arvonlisäveroa, kun on kyse uraansa aloittavista taiteilijoista ja/tai paikallisella tai alueellisella kielellä laulavista taiteilijoista ja/tai paikallisista muusikoista (riippumatta siitä laulavatko he omalla kielellään) ja/tai tietystä musiikinlajista? Unescon kokouksen avaamisen yhteydessä presidentti Ciampi sanoi Italian kannattavan kulttuurien monimuotoisuutta koskevan oikeudellisesti sitovan kansainvälisen välineen käyttöönottoa. Näin jokainen valtio voisi suojella historiallista identiteettiään sekä ainutlaatuista luonnollista ja koskematonta kulttuuriperintöään.

Onko neuvosto valmis hyväksymään CD-levyjen arvonlisäveron osittaisen alentamisen, jotta kulttuurien monimuotoisuutta voitaisiin suojella?

Mikäli vastaus on myönteinen, mitä neuvosto aikoo tehdä, jotta tavoite voitaisiin pian toteuttaa?

Mikäli vastaus on kielteinen, mitä kulttuurien monimuotoisuuden suojelemiseksi tarkoitettuja toimia neuvosto pitää ensisijaisina?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Arvonlisäveron alentamista koskeva komission ehdotus on parhaillaan tarkasteltavana neuvostossa.

Neuvosto ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin, ennen kuin ehdotuksen käsittely saadaan päätökseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/53

---

(2004/C 84 E/0060)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3127/03

esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Pankkitilit ja liikkumisvapaus

Onko komissio tietoinen ristiriidoista EU:n kansalaisten liikkumisvapauden ja rahanpesua estävien sääntöjen välillä?

Olen saanut tietää, että EU:n kansalaisten on vaikeaa tai jopa mahdotonta avata pankkitili Isossa-Britanniassa. Syynä ovat pankkien henkilöllisyystodistusvaatimukset. Kansalaisten, joilla ei ole vakituista asuntoa eikä siis puhelin- tai sähkölaskuja, on usein mahdotonta avata pankkitiliä Isossa-Britanniassa, eivätkä he pysty myöskään hankkimaan vakituista asuntoa ilman pankkiyhteystietoja. Nämä säännöt muodostavat näkymättömän esteen EU:n kansalaisten vapaalle työskentelylle Isossa-Britanniassa.

Voiko komissio suositella mitään toimia, joilla tällaisista vaikeuksista kärsiviä voitaisiin auttaa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Komissio on tietoinen sellaisista tapauksista, että unionin kansalaisilla, joiden asuinpaikka ei ole Yhdistyneessä kuningaskunnassa, on ollut vaikeuksia pankkitilin avaamisessa.

Rahanpesun estämistä koskevan direktiivin (1) 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että pankkien on vaadittava asiakkaitaan todistamaan henkilöllisyytensä ”todistusvoimaisella asiakirjalla”.

Yhdistyneen kuningaskunnan pankit ovat näin ollen direktiivin mukaisesti velvoitettuja tuntemaan asiakkaansa ja soveltamaan asiakkaitaan koskevia asianmukaisia varmistusmenettelyjä. Pankit ovat yhä tarkempia asiakkaidensa henkilöllisyyden toteamisessa, koska epäonnistuminen rahanpesun estämiseen tähtäävässä asianmukaisessa valvonnassa voi aiheuttaa pankeille todella vakavia seurauksia. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä ei kuitenkaan edellytetä, että pankit eivät saa avata tiliä henkilölle, jonka asuinpaikka ei ole Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai joka on muuttamassa uuteen asuinpaikkaan.

Yhdistyneen kuningaskunnan pankit noudattavat tai niiden olisi noudatettava rahanpesun torjuntaa käsittelevän yhteisen ohjaustyöryhmän julkaisemia ohjeita. Näissä ohjeissa esitetään suositellut menettelyt, joita on noudatettava erilaisissa tilanteissa tiliä avattaessa. Pankkitilin avaamista ei saisi estää se, että asuinpaikkaa vaihtaakseen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan saapuneella henkilöllä ei ole vielä pysyvää osoitetta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Komissio suosittelee, että henkilöt, joilla on ongelmia pankkitilin avaamisessa, viittaisivat edellä mainittuihin ohjeisiin.

On kuitenkin syytä huomauttaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tässä asiassa voimassa sopimusvapaus ja että pankkia ei voida velvoittaa ryhtymään sopimussuhteeseen asiakkaan kanssa vastoin pankin tahtoa.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 91/308/ETY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1991, rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä (EYVL L 166, 28.6.1991), sellaisena kuin se on muutettuna 4 päivänä joulukuuta 2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/97/EY (EYVL L 344, 28.12.2001).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/54

---

(2004/C 84 E/0061)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3146/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Sveitsin ja Adrianmeren välinen matkailu- ja kulttuurivesireitti

Komissio on varmasti tietoinen vesireittiä Locarno—Milano—Pavia—Venetsia koskevasta hankkeesta, johon liittyvät työt Lombardian alue on käynnistänyt yhteistyössä Piemonten alueen ja Sveitsin kanssa. Italiaa ja Sveitsiä koskeva Interreg III A -ohjelma 2000—2006, jonka toteuttaminen on käynnissä vesireittien kunnostamissuunnitelmien osalta, on jo hyväksytty. Hankkeeseen sisältyy vesireittien kunnostaminen ja Milanon seudulla sijaitsevien Granden ja Pavian kanavien siltojen korvaaminen. Kyseisiin töihin liittyy monitoiminnallisuus- ja kulttuurinäkökohtia, ja ne koskevat Euroopan vanhinta purjehduskelpoista kanavaa (Naviglio Grande) sekä kaikkein uudenaikaisinta Milanon seudulle rakennettua kanavaa (Naviglio di Pavia). Viimeksi mainittu on merkittävin Euroopassa 1800-luvun alussa rakennettu kanava-arkkitehtuuriteos. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat arviolta 40 miljoonaa euroa.

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, paljonko edellä mainitulle hankkeelle on suunnattu varoja Interreg III A -ohjelmasta? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, paljonko edellä mainitulle hankkeelle on suunnattu varoja Interreg III A -ohjelmasta?

| 2. | Ottaen huomioon edellä mainittuihin kanavoihin perustuvan Sesto Calenden ja Pavian välisen vesireitin kunnostamisen merkityksen matkailun ja kulttuurin kannalta, katsooko komissio, että kyseisten rakenteiden kunnostaminen on ensiarvoisen tärkeää purjehduskelpoisen reitin luomiseksi Locarnon ja Venetsian välille? |
| --- | --- |

2.

Ottaen huomioon edellä mainittuihin kanavoihin perustuvan Sesto Calenden ja Pavian välisen vesireitin kunnostamisen merkityksen matkailun ja kulttuurin kannalta, katsooko komissio, että kyseisten rakenteiden kunnostaminen on ensiarvoisen tärkeää purjehduskelpoisen reitin luomiseksi Locarnon ja Venetsian välille?

| 3. | Katsooko komissio, että ympäristö- ja maisemaystävällisen vesireitti-infrastruktuurin rakentaminen on yhtä tärkeää kuin laajat maanteiden ja rautateiden infrastruktuurihankkeet? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että ympäristö- ja maisemaystävällisen vesireitti-infrastruktuurin rakentaminen on yhtä tärkeää kuin laajat maanteiden ja rautateiden infrastruktuurihankkeet?

| 4. | Olisiko komissio valmis rahoittamaan kyseistä kunnostushanketta käynnissä olevissa ohjelmissa määriteltyjen rajojen ja menettelyjen puitteissa? |
| --- | --- |

4.

Olisiko komissio valmis rahoittamaan kyseistä kunnostushanketta käynnissä olevissa ohjelmissa määriteltyjen rajojen ja menettelyjen puitteissa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

Komission mielestä sisävesireitti-infrastruktuurien rakentamiseen suunnatut investoinnit ovat hyödyllisiä, koska niiden avulla voidaan turvata erilaisten liikennemuotojen (joki-, tie- rautatie- ja meriliikenne) säilyminen ja taata niiden saumaton toiminta. Komissio on yhteisrahoittanut vesiväylähankkeisiin liittyviä töitä erityisesti osana Euroopan laajuisia verkkoja ja rakennerahastoja koskevia hankkeita.

Lisäksi komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että Italiaa ja Sveitsiä koskevan Interreg III A -ohjelman kokonaismäärärahat ovat arviolta 74 442 644 miljoonaa euroa, joista Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) osuus on 25 560 000 miljoonaa euroa.

Ympäristön ja luonnon suojelun osalta on mainittava matkailun ja kulttuurin kannalta tärkeä Locarnon ja Milanon välinen vesireitti (Sesto Calenden ja Lonate Pozzolon välinen osuus), joka on osa Italiaa ja Sveitsiä koskevaa Interreg III A -ohjelmaa (lohko 2: maankäytön hallintaa ja ympäristöön ja kulttuuriin liittyvää suojelua koskevien yhteistyötoimien kehittäminen; toimenpide 2.3: liikenneinfrastruktuurien ja -järjestelmien yhdistäminen ja parantaminen). Yksi tämän lohkon ja toimenpiteen keskeisistä tavoitteista on vaihtoehtoisten liikennemuotojen tukeminen ja julkisten matkailukohteiden kehittäminen.

Komissio toteaa parlamentin jäsenelle, että Italiaa ja Sveitsiä koskevan Interreg III A -ohjelman ohjelmasuunnittelukomitea on hyväksynyt kaksi Locarnon ja Milanon välistä vesireittiä koskevaa hanketta. Ensimmäisessä hankkeessa toteutetaan Locarnon ja Milanon reittiä koskeva tutkimus. Toisen hankkeen tarkoituksena on rakentaa Sesto Calenden ja Lonate Pozzolon välinen osuus, koska se on ohjelman kohdealueilla reitin tukikelpoinen osuus. Näiden kahden hankkeen kokonaiskustannukset ovat 1,25 miljoonaa euroa, joista EAKR:n osuus on 346 500 euroa.

Komissio soveltaa rakennerahastoja koskevista asetuksista johtuvia tukitoimien hallintasäännöksiä. Kunkin ohjelman hankkeiden analysoinnista, arvioinnista ja valinnasta huolehtivat kansalliset ja alueelliset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet ohjelmien seuranta- ja ohjauskomiteoiden hallintoviranomaisiksi ja jäseniksi. Komissio osallistuu vain yleiseen suunnittelutoimintaan, ja sen edustajalla on komiteoissa ainoastaan neuvoa-antava tehtävä. Hankkeiden on oltava valintamenettelyjen mukaisia ja täytettävä ohjelman tukikelpoisuusperusteet.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/55

---

(2004/C 84 E/0062)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3191/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(28. lokakuuta 2003)

Aihe:   Telekom Italia ja epäilykset yhtiöoikeutta koskevien yhteisön säännösten rikkomisesta Telekom Serbian tapauksessa

Telekom Italia hankki taannoin 29 prosentin osuuden Telekom Serbiasta. Kauppa osoittautui Italialle erittäin haitalliseksi, ja se näyttää olleen myös niiden yhteisön säännösten vastainen, jotka koskevat osakeyhtiöiden johdon vastuuta yrityksen osakkaista. Silloinen hallintoneuvosto teki siis haitallisen sopimuksen, vaikka se oli täysin tietoinen siitä aiheutuvista huomattavista tappioista, ja jätti arvioimatta asianmukaisesti näiden tappioiden mahdollisuuden. Osuus hankittiin paljon tosiasiallista arvoa korkeampaan hintaan ja ottamatta huomioon niitä riskejä, joita liittyy investoimiseen maahan, jossa tulot asukasta kohden ovat äärimmäisen alhaiset (1 900 euroa), jossa on erittäin korkea inflaatioaste, jonka valuutta ei kuulu muunnettaviin valuuttoihin, ja joka on yksi niistä 21 valtiosta, joissa ”epävakauden uhka” on suuri. Englantilaiselle välittäjälle jouduttiin maksamaan 16 prosentin viivästyssakko ja 15 000 euron välityspalkkio. Hankittu osuus myytiin jälleen kaksi vuotta myöhemmin, jolloin sen arvo oli pudonnut yli 50 prosenttia, ja kaupasta aiheutui Italian valtiolle noin 450 miljoonan euron tappiot, jotka prosentuaalisesti laskettuna olivat 99,1 prosenttia hankintahinnasta. Tapaukseen liittyneistä lukuisista omituisuuksista voidaan mainita esimerkiksi se, että Stetin aiempi pääjohtaja ja toimitusjohtaja (joka oli Telecom Italian johtaja) olivat tiukasti kauppaa vastaan. Tavanomaisen julkisen tarjouskilpailun sijasta kauppa haluttiin toteuttaa yksityisten neuvottelujen perusteella. Tämän suuruusluokan kaupassa välttämätöntä huolellisuutta (due diligence) ei noudatettu. Valvonnasta vastaavan yhtiön Stet Internationalin sijasta sopimusneuvotteluissa toimi Telecom Italian sisällä perustettu työryhmä.

Edellä esitetyn valossa ja ottaen huomioon yhtiöoikeutta koskevat kaksitoista direktiiviä sekä viidennen direktiiviehdotuksen (1) 14 artiklan ja komission tiedonannon (2) yhtiöoikeuden uudistamisesta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Rikkooko edellä kuvattu tapaus niitä periaatteita ja normeja, jotka koskevat johdon vastuuta avoimuudesta ja osakkaiden oikeuksien suojelemisesta? |
| --- | --- |

1.

Rikkooko edellä kuvattu tapaus niitä periaatteita ja normeja, jotka koskevat johdon vastuuta avoimuudesta ja osakkaiden oikeuksien suojelemisesta?

| 2. | Onko Italian tuolloinen hallitus sen mielestä vastuussa asiasta? |
| --- | --- |

2.

Onko Italian tuolloinen hallitus sen mielestä vastuussa asiasta?

| 3. | Onko komissio teettänyt tai aikooko se toimivaltansa rajoissa teettää perusteellisen tutkimuksen tapauksesta? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio teettänyt tai aikooko se toimivaltansa rajoissa teettää perusteellisen tutkimuksen tapauksesta?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(3. joulukuuta 2003)

Komissio painottaa vastauksessaan arvoisalle parlamentin jäsenelle erityisesti seuraavia seikkoja:

| — | Parlamentin jäsenen mainitsemissa voimassa olevissa yhtiöoikeutta koskevissa direktiiveissä on erittäin vähän vastuita ja seuraamuksia koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

—

Parlamentin jäsenen mainitsemissa voimassa olevissa yhtiöoikeutta koskevissa direktiiveissä on erittäin vähän vastuita ja seuraamuksia koskevia säännöksiä.

| — | Olemassa olevat asiaa koskevat säännökset koskevat enimmäkseen joidenkin tietojen, erityisesti rahoitustietojen (tilinpäätökset ja konsolidoidut tilinpäätökset), julkaisemista. Parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemien seikkojen perusteella ei voida päätellä, että kuvattu toimenpide olisi ristiriidassa eräiden tietojen julkistamista koskevien yhtiöoikeusdirektiivien säännösten kanssa. |
| --- | --- |

—

Olemassa olevat asiaa koskevat säännökset koskevat enimmäkseen joidenkin tietojen, erityisesti rahoitustietojen (tilinpäätökset ja konsolidoidut tilinpäätökset), julkaisemista. Parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemien seikkojen perusteella ei voida päätellä, että kuvattu toimenpide olisi ristiriidassa eräiden tietojen julkistamista koskevien yhtiöoikeusdirektiivien säännösten kanssa.

| — | Kahden yhtiöoikeusdirektiivin säännösten mukaan jäsenvaltioiden lainsäädännössä on oltava säännöksiä ainakin yhtiön hallinto- ja johtoelinten jäsenten yksityisoikeudellisesta vastuusta sillä perusteella, että nämä jäsenet ovat yhtiön sulautumisen (kolmas direktiivi (3)) tai jakautumisen (kuudes direktiivi (4)) valmistelussa ja toteuttamisessa menetelleet virheellisesti. Kumpaakaan direktiiviä ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska parlamentin jäsenen mainitsema toimi koski yksinomaan yhtiöosuuden hankintaa. |
| --- | --- |

—

Kahden yhtiöoikeusdirektiivin säännösten mukaan jäsenvaltioiden lainsäädännössä on oltava säännöksiä ainakin yhtiön hallinto- ja johtoelinten jäsenten yksityisoikeudellisesta vastuusta sillä perusteella, että nämä jäsenet ovat yhtiön sulautumisen (kolmas direktiivi (3)) tai jakautumisen (kuudes direktiivi (4)) valmistelussa ja toteuttamisessa menetelleet virheellisesti. Kumpaakaan direktiiviä ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska parlamentin jäsenen mainitsema toimi koski yksinomaan yhtiöosuuden hankintaa.

| — | Komissio esitti vuonna 1972 ehdotuksen osakeyhtiöiden rakennetta ja niiden hallintoelinten valtuuksia ja vastuuta koskevaksi viidenneksi yhtiöoikeusdirektiiviksi. Ehdotuksesta keskusteltiin useita vuosia, ja sitä muutettiin useaan otteeseen. Koska ehdotuksesta ei kuitenkaan päästy sovintoon, komissio veti sen lopulta pois joulukuussa 2001. |
| --- | --- |

—

Komissio esitti vuonna 1972 ehdotuksen osakeyhtiöiden rakennetta ja niiden hallintoelinten valtuuksia ja vastuuta koskevaksi viidenneksi yhtiöoikeusdirektiiviksi. Ehdotuksesta keskusteltiin useita vuosia, ja sitä muutettiin useaan otteeseen. Koska ehdotuksesta ei kuitenkaan päästy sovintoon, komissio veti sen lopulta pois joulukuussa 2001.

| — | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella näyttää siltä, ettei voimassa olevissa direktiiveissä ole sellaisia hallintoelinten vastuuta koskevia säännöksiä, joita voitaisiin soveltaa parlamentin jäsenen kuvaamaan toimintaan, vaikka se parlamentin jäsenen mielestä rikkoo yhteisön oikeutta. |
| --- | --- |

—

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella näyttää siltä, ettei voimassa olevissa direktiiveissä ole sellaisia hallintoelinten vastuuta koskevia säännöksiä, joita voitaisiin soveltaa parlamentin jäsenen kuvaamaan toimintaan, vaikka se parlamentin jäsenen mielestä rikkoo yhteisön oikeutta.

| — | Italian tuolloisen hallituksen vastuun osalta komissio toteaa ainoastaan, ettei sen tehtävänä ole ottaa kantaa jäsenvaltioiden hallitusten mahdolliseen vastuuseen yksittäisissä erityistapauksissa. |
| --- | --- |

—

Italian tuolloisen hallituksen vastuun osalta komissio toteaa ainoastaan, ettei sen tehtävänä ole ottaa kantaa jäsenvaltioiden hallitusten mahdolliseen vastuuseen yksittäisissä erityistapauksissa.

| — | Komissio ei ole myöskään käynnistänyt eikä aio käynnistää perusteellista tutkimusta asiasta, koska sen käytettävissä olevien tietojen perusteella yhteisön säännöksiä ei ole rikottu. |
| --- | --- |

—

Komissio ei ole myöskään käynnistänyt eikä aio käynnistää perusteellista tutkimusta asiasta, koska sen käytettävissä olevien tietojen perusteella yhteisön säännöksiä ei ole rikottu.

---

(1)  KOM(90)629, EYVL C 7, 11.1.1991, s. 4.

(2)  KOM(2003)284.

(3)  Kolmas neuvoston direktiivi 78/855/ETY, annettu 9 päivänä lokakuuta 1978, osakeyhtiöiden sulautumisesta, EYVL L 295, 20.10.1978.

(4)  Kuudes neuvoston direktiivi 82/891/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1982, osakeyhtiöiden jakautumisesta, EYVL L 378, 31.12.1982.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/57 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/57

---

(2004/C 84 E/0063)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3214/03

esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Pohjoiskorealaiset pakolaiset

Olen saanut tietää, että Kiinaan paenneita pohjoiskorealaisia pakolaisia on pakotettu palaamaan kotimaahansa. Osa Pohjois-Koreaan palautettavista on todellisessa vaarassa tulla vangituksi tai kidutetuksi kotimaassaan.

Tämä on huolestuttavaa, sillä vuonna 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan YK:n yleissopimuksen 33 artiklan mukaan mikään valtio ei saa palauttaa pakolaista vakavaan vaaratilanteeseen.

Mikä on komission Pohjois-Korean-suhteita koskeva politiikka? Mitä komissio voi tehdä varmistaakseen, ettei Kiinaan paenneita pohjoiskorealaisia pakolaisia pakoteta palaamaan kotimaahansa, mikäli se voi olla heille vaaraksi?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/57 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/57

---

(2004/C 84 E/0064)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3333/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(6. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kiinassa olevat pohjoiskorealaiset pakolaiset

Onko komissio tietoinen, että pohjoiskorealaisia pakolaisia karkotetaan nykyään Kiinasta takaisin Korean demokraattiseen tasavaltaan?

Mitä komissio aikoo tehdä asiaan puuttumiseksi? Onko komissio ottanut asian puheeksi Kiinan hallituksen kanssa ja muistuttanut Kiinaa sitä koskevista YK:n vuoden 1951 pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen velvoitteista?

Christopher Patteriin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3214/03 ja P-3333/03

(28. marraskuuta 2003)

Pohjois-Korea on nykyisin kansainvälisen yhteisön, mukaan lukien unionin, yksi suurista huolenaiheista. Komissiolla on useita mahdollisuuksia tavata Pohjois-Korean hallituksen edustajia ja ilmaista huolestuneisuutensa. Ihmisoikeuskysymykset, myös pohjoiskorealaisten pakolaisten tilanne Kiinan vastaisella rajalla, otetaan järjestelmällisesti esille näissä säännöllisissä poliittisissa yhteyksissä. Komissio on ilmaissut Pohjois-Korean viranomaisille olevansa huolestunut niiden henkilöiden kohtelusta, jotka Kiina on palauttanut Korean demokraattiseen kansantasavaltaan. Komissio on vaatinut Pohjois-Koreaa kunnioittamaan kyseisten kansalaisten perusoikeuksia.

Unioni toi käsiteltäväksi päätöslauselman Pohjois-Korean ihmisoikeustilanteesta Genevessä sijaitsevan YK:n ihmisoikeustoimikunnan (UNHCR) hiljattain pidetyssä istunnossa. UNHCR hyväksyi sen 16. huhtikuuta 2003 ja sisällytti siihen maininnan pohjoiskorealaisista pakolaisista Kiinassa.

Unioni on Kiinan kanssa käymässään poliittisessa vuoropuhelussa johdonmukaisesti ilmaissut huolestuneensa pohjoiskorealaisten turvapaikanhakijoiden karkottamisesta Pohjois-Koreaan. Tätä asiaa on myös käsitelty unionissa Kiinan ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun yhteydessä. Unioni ottaa asian jälleen esille tämän vuoropuhelun tulevan neuvottelukierroksen aikana Kiinassa Pekingissä 27. ja 28. marraskuuta 2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/58

---

(2004/C 84 E/0065)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3234/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Raha-arpojen vienti maasta toiseen

Muutamat jäsenvaltiot harkitsevat valtion raha-arpojen markkinoimista muissa EU-maissa ja EU:n rajojen ulkopuolella, minkä vuoksi olisi puututtava siihen, että tätä markkinoimista pidetään laittomana.

Joidenkin näiden raha-arpojen palkinnot ovat erittäin kiinnostavia, minkä vuoksi muiden jäsenvaltioiden kansalaiset haluavat ostaa omassa maassaan näitä arpoja.

Voiko komissio kertoa, mitä yhteisön lainsäädäntöä voidaan soveltaa valtion raha-arpojen vapaaseen markkinointiin kaikkialla EU:ssa ja miten voitaisiin vapautua nykytilanteesta, jossa kansallisten raha-arpojen myyntiä toisessa maassa pidetään laittomana?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(10. joulukuuta 2003)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion mukaan valtion raha-arpojen markkinointia on tarkasteltava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklan (palvelujen vapaa liikkuvuus) pohjalta: asiassa Schindler (C-275/92) yhteisöjen tuomioistuin itse asiassa vahvisti, että toisessa jäsenvaltiossa järjestettyjen raha-arpajaisten arpojen ja ilmoitusten tarjoaminen toisessa jäsenvaltiossa liittyy yhteisön perustamissopimuksessa tarkoitettuun ”palveluun”.

Ei ole täysin selvää, soveltuuko ratkaisu alkuperämaan kansallisten raha-arpojen vientirajoituksiin (tässä suhteessa voi olla hyödyllistä viitata myös yhteisöjen tuomioistuimen rahoituspalveluja koskevassa asiassa Alpine, C-384/93, tekemään ratkaisuun) ja/tai vastaanottavan maan ulkomaisten raha-arpojen tuontirajoituksiin (mistä oli kysymys asiassa Schindler).

Kysymyksen täydellinen oikeudellinen arviointi voidaan suorittaa vain tapauskohtaisesti, kunkin tilanteen erityisolosuhteet huomioon ottaen; voidaan kuitenkin todeta, ettei olemassa oleva oikeuskäytäntö viittaa siihen, että tällainen toiminta olisi välttämättä laitonta, kuten arvoisa parlamentin jäsen olettaa.

Yleiseltä kannalta on totta, että yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Schindler tunnustanut, että kansallisilla viranomaisilla voi olla jonkin verran harkintavaltaa sen suhteen, asettavatko ne rajoituksia toisesta maasta peräisin olevien raha-arpojen myynnille kuluttajien suojelemiseksi ja yleisemmin yhteiskunnan järjestyksen ylläpitämiseksi kunkin jäsenvaltion erityisten sosiaalisten ja kulttuuristen ominaispiirteiden perusteella, kun otetaan huomioon raha-arpajaisten järjestämistapa, voittojen suuruus ja tuottojen jako.

On kuitenkin otettava huomioon, että kyseisessä asiassa asianomaiset kansalliset viranomaiset eivät järjestäneet kansallisia raha-arpajaisia ja että ne sovelsivat kieltoa kaikkiin tällaisiin palveluihin syrjimättömällä tavalla. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on hiljattain tarkentanut kantaansa sekä asiassa Gambelli (C-243/01), jossa tuomioistuin totesi, että rahapelien alaa koskevien rajoitusten on oltava johdonmukaisia ja järjestelmällisiä, että asiassa Lindman (C-42/02), jossa tuomioistuin on selventänyt jäsenvaltion velvollisuutta osoittaa tällaisten rajoitusten asianmukaisuus ja suhteellisuus.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/59

---

(2004/C 84 E/0066)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(14. marraskuuta 2003)

Aihe:   Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä

Environmental Justice Foundation -säätiö (EJF) on laajojen tutkimusten jälkeen tullut johtopäätökseen, että katkarapujen pyynnissä syntyvät suuret sivusaalismäärät aiheuttavat maailmanlaajuisesti ekologista taantumista. FAOn mukaan katkarapujen pyyntitoiminta on yksin vastuussa kolmasosasta maailman poisheitetyistä saaliista, vaikka tämän pyyntitoiminnan osuus meren antimien tuotannosta on alle kaksi prosenttia. Vaikka katkarapujen pyynnissä käytetään erityisen ei-valikoivia pyydyksiä, sivusaaliskysymys ei rajoitu siihen. Erilaisilla pyyntimenetelmillä pyydetään joka vuosi miljoonia tonneja sivusaaliita, joista leijonan osan haukkaavat troolarit, verkot ja pitkäsiimat. Koska tätä pyyntitoimintaa ei hallinnoida, johtaa se eittämättä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymiseen sekä työttömyyden ja köyhyyden lisääntymiseen rannikkoalueilla. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous totesi vuonna 1994, että sivusaaliit ja poisheitto kalastustoiminnassa antavat aihetta siihen, että kansainvälinen yhteisö kiinnittää todellista huomiota asiaan, mutta tähän mennessä toimet ovat olleet riittämättömiä liikakalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Jotta sivusaaliskysymykseen puututtaisiin maailmanlaajuisesti, EJF suosittaa sivusaaliiden vähentämistä koskevan kansainvälisen toimintaohjelman toteuttamista YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön suojeluksessa. EJF haluaisi EU:n ottavan ohjat käsiinsä kehottamalla tämän toimintaohjelman toteuttamiseen seuraavassa mahdollisessa tilaisuudessa. Koska EU on äskettäin uudistanut YKP:n kalavarojen säilyttämisen ja kestävän pyynnin asettamiseksi etusijalle, tällainen ehdotus olisi linjassa EU:n nykyisten huolenaiheiden kanssa. Sivusaaliiden vähentämistä koskeva kansainvälinen toimintaohjelma ei ainoastaan auttaisi EU:ta puuttumaan sen omiin sivusaalismääriin (mukaan lukien avomerilaivastojen sivusaaliit), vaan edistäisi myös kansainvälistä toimintaperiaatetta kalastustoiminnan hävikin vähentämisen osalta.

| 1. | Missä EU:n aloitteissa puututaan tällä hetkellä sivusaaliiden vähentämiseen (pikemmin kuin pelkästään poisheiton vähentämiseen) Euroopan vesillä ja avomerilaivastojen sivusaaliiden vähentämiseen kolmansien maiden vesillä? |
| --- | --- |

1.

Missä EU:n aloitteissa puututaan tällä hetkellä sivusaaliiden vähentämiseen (pikemmin kuin pelkästään poisheiton vähentämiseen) Euroopan vesillä ja avomerilaivastojen sivusaaliiden vähentämiseen kolmansien maiden vesillä?

| 2. | Miten EU valvoo sivusaalismääriä ja sivusaaliiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin? |
| --- | --- |

2.

Miten EU valvoo sivusaalismääriä ja sivusaaliiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin?

| 3. | Onko EU valmis ottamaan ohjat käsiinsä ja vaatimaan FAOn turvin toteutettavaa sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa? |
| --- | --- |

3.

Onko EU valmis ottamaan ohjat käsiinsä ja vaatimaan FAOn turvin toteutettavaa sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 2004)

Komissio on tietoinen isojen sivusaaliiden aiheuttamasta vakavasta ongelmasta tiettyjen lajien pyynnissä ja tähän liittyvästä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymisestä. Komissio on parlamentin jäsenen tavoin huolissaan tästä ja samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että ongelmaan on nopeasti puututtava maailmanlaajuisesti.

Kuten kysyjä huomauttaa, uudessa yhteisessä kalastuspolitiikassa (YKP:ssä) asetetaan etusijalle kalavarojen säilyttäminen ja kestävä pyynti. Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) II luvussa mainitaan uudistetun YKP:n tulevista toimista ”erityistoimenpiteet kalastustoimien meriekosystee-meihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi” sekä ”kannustimien luominen, taloudelliset kannustimet mukaan luettuina, valikoivamman tai vaikutuksiltaan vähäisen kalastuksen edistämiseksi”.

Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyy useita aloitteita, joilla on tarkoitus vähentää yhteisön oman kalastuslaivaston sivusaaliita.

Näitä aloitteita ovat muun muassa seuraavat:

| — | Poisheitettyjä kaloja koskeva toimintasuunnitelma (2). Tässä toimintasuunnitelmassa käsitellään yhteisön kalastuslaivaston kalojen poisheitto-ongelmaa kaikilla toiminnan aloilla. Tarkoituksena on antaa yleinen katsaus poisheitettyjen kalojen määrästä, tuoda esiin poisheittämisen biologiset ja taloudelliset seuraukset sekä ehdottaa mahdollisuuksia poisheitettyjen määrien vähentämiseksi pyyntiponnistuksia rajoittamalla ja entistä valikoivampia pyydyksiä kehittämällä. |
| --- | --- |

—

Poisheitettyjä kaloja koskeva toimintasuunnitelma (2). Tässä toimintasuunnitelmassa käsitellään yhteisön kalastuslaivaston kalojen poisheitto-ongelmaa kaikilla toiminnan aloilla. Tarkoituksena on antaa yleinen katsaus poisheitettyjen kalojen määrästä, tuoda esiin poisheittämisen biologiset ja taloudelliset seuraukset sekä ehdottaa mahdollisuuksia poisheitettyjen määrien vähentämiseksi pyyntiponnistuksia rajoittamalla ja entistä valikoivampia pyydyksiä kehittämällä.

| — | Entistä valikoivampien kalastustekniikoiden edistäminen kannustamalla taloudellisesti entistä valikoi-vampien pyydysten käyttöön — näistä kannustimista säädetään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 (3) — ja sivusaaliita ja mahdollisia lieventäviä toimenpiteitä koskevien tutkimusten rahoittaminen. |
| --- | --- |

—

Entistä valikoivampien kalastustekniikoiden edistäminen kannustamalla taloudellisesti entistä valikoi-vampien pyydysten käyttöön — näistä kannustimista säädetään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 (3) — ja sivusaaliita ja mahdollisia lieventäviä toimenpiteitä koskevien tutkimusten rahoittaminen.

Esimerkki viimeksi mainituista toimista on kuudennen puiteohjelman soveltamisalaan kuuluva erityinen kolmivuotinen tutkimushanke, joka käynnistettiin vuonna 2003 ja jossa pyritään kehittämään vaikutuksiltaan pieniä, lajikohtaisesti valikoivia pyyntivälineitä ja löytämään vaihtoehtoisia kalastustapoja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvan vaikutuksen vähentämiseksi. Yhteisön mahdollinen avustus hankkeelle on 3—4 miljoonaa euroa.

| 1. | Pyyntiponnistusten valvontatoimien ottaminen käyttöön vakavasti uhanalaisten kalakantojen sivusaaliiden vähentämiseksi monilajikalastuksessa (esimerkiksi turskan kalastus Pohjanmerellä ja Skotlannin länsipuolella).
  Kolmansien maiden vesillä toimivien avomerilaivastojen osalta kalastussopimuksiin sisältyy joissakin tapauksissa poisheiton vähentämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, esimerkiksi sivusaaliskiintiöitä koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

1.

Pyyntiponnistusten valvontatoimien ottaminen käyttöön vakavasti uhanalaisten kalakantojen sivusaaliiden vähentämiseksi monilajikalastuksessa (esimerkiksi turskan kalastus Pohjanmerellä ja Skotlannin länsipuolella).

Kolmansien maiden vesillä toimivien avomerilaivastojen osalta kalastussopimuksiin sisältyy joissakin tapauksissa poisheiton vähentämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, esimerkiksi sivusaaliskiintiöitä koskevia määräyksiä.

| 2. | Mitä valvontaan tulee, tietojen keruuta koskevaan asetukseen (4) sisältyy velvoite valvoa tiettyjen kalakantojen poisheittoa; toisista, merkitykseltään toissijaisista kannoista tehdään pilottitutkimuksia. Tiettyjen luontotyyppidirektiivillä suojeltujen lajien sivusaaliiden valvonnasta on myös olemassa velvoitteita (5). |
| --- | --- |

2.

Mitä valvontaan tulee, tietojen keruuta koskevaan asetukseen (4) sisältyy velvoite valvoa tiettyjen kalakantojen poisheittoa; toisista, merkitykseltään toissijaisista kannoista tehdään pilottitutkimuksia. Tiettyjen luontotyyppidirektiivillä suojeltujen lajien sivusaaliiden valvonnasta on myös olemassa velvoitteita (5).

| 3. | Environmental Justice Foundation -säätiön ehdotuksesta vaatia YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa komissio katsoo, että ajatus on hyvin hyödyllinen, ja se on valmis tukemaan sitä. Komission oman poisheittoa koskevan toimintaohjelman — johon viitattiin edellä 1 kohdassa ja jonka osalta tehdään ensi vuonna useita aloitteita — valmistelun edellyttämän suuren työmäärän vuoksi komissio ei kuitenkaan pysty varaamaan voimavaroja muiden kansainvälisen tason aloitteiden valmistelutyön ohjaamiseen. |
| --- | --- |

3.

Environmental Justice Foundation -säätiön ehdotuksesta vaatia YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa komissio katsoo, että ajatus on hyvin hyödyllinen, ja se on valmis tukemaan sitä. Komission oman poisheittoa koskevan toimintaohjelman — johon viitattiin edellä 1 kohdassa ja jonka osalta tehdään ensi vuonna useita aloitteita — valmistelun edellyttämän suuren työmäärän vuoksi komissio ei kuitenkaan pysty varaamaan voimavaroja muiden kansainvälisen tason aloitteiden valmistelutyön ohjaamiseen.

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002.

(2)  KOM(2002) 656 lopullinen.

(3)  EYVL L 337, 30.12.1999.

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1543/2000, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, yhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle (EYVL L 176, 15.7.2000).

(5)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 43/92, annettu 9 päivänä tammikuuta 1992, jäsenvaltioiden alueellistamissuunnitel-mien esittämisen määräaijoista (EYVL L 5, 10.1.1992) (suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/60

---

(2004/C 84 E/0067)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3387/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(17. marraskuuta 2003)

Aihe:   Autovakuutusten korotukset — tietolähteet

Viitaten komissiolle 23. huhtikuuta 2003 esittämääni kirjalliseen kysymykseen (E-1522/03 (1)) ja komission jäsen Bolkesteinilta 15. heinäkuuta 2003 saamaani vastaukseen haluan palata esittämieni, autovakuutusten korotuksia Italiassa koskevien tietojen luotettavuuteen.

Komission puolesta antamassaan vastauksessa komissaari Bolkestein kiistää esittämäni tiedot, jotka kertovat muun muassa vakuutusten hintojen suhteettoman suuresta kasvusta viime vuoden aikana, ja viittaa muihin lukuihin. Komissio myös mainitsee näiden tietojen lähteen: Euroopan vakuutuskomitea (CEA). Tämän komitean pitäisi edustaa Euroopan yksityisen vakuutusalan etuja (kuten komitea itse virallisesti ilmoittaa), joten se on täysin puolueellinen elin. Haluan myös muistuttaa komissaaria, että esittämäni tiedot olivat peräisin suoraan Italian kilpailuasiamieheltä, joka on puolueeton instituutio.

| 1. | Kuinka komissio perustelee sellaisten tietojen käytön, jotka on saatu puolueelliselta taholta ja joilla kumotaan sellaiset tiedot, joihin erityiset intressit eivät selvästikään vaikuta? |
| --- | --- |

1.

Kuinka komissio perustelee sellaisten tietojen käytön, jotka on saatu puolueelliselta taholta ja joilla kumotaan sellaiset tiedot, joihin erityiset intressit eivät selvästikään vaikuta?

| 2. | Eikö komissio katso, että olisi ammattimaisempaa ja asianmukaisempaa käyttää sen omia tietoja? |
| --- | --- |

2.

Eikö komissio katso, että olisi ammattimaisempaa ja asianmukaisempaa käyttää sen omia tietoja?

| 3. | Voisiko komissio edellä esitetyn perusteella käsitellä uudelleen kirjallista kysymystäni E-1522/03, joka koskee autojen vastuuvakuutusten perusteetonta kallistumista? |
| --- | --- |

3.

Voisiko komissio edellä esitetyn perusteella käsitellä uudelleen kirjallista kysymystäni E-1522/03, joka koskee autojen vastuuvakuutusten perusteetonta kallistumista?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(29. tammikuuta 2004)

Komissio on tietoinen huolenaiheista, jotka liittyvät liikennevakuutusmaksujen viimeaikaiseen huomattavaan nousuun Italiassa.

Arvoisa parlamentinjäsen on oikeassa huomauttaessaan, että Italian kilpailuviranomaisen (Autorità Garante della concorrenza e del mercato) toimittamat tiedot, jotka vastaavat Eurostatin tietoja, osoittavat vakuutusmaksujen nousseen Italiassa enemmän kuin Euroopan vakuutuskomitean (CEA) tietojen perusteella. Eurostatin tiedoista käy ilmi, että autojen vakuutusmaksut nousivat Italiassa 135,3 prosenttia tammikuusta 1995 lokakuuhun 2003, kun koko unionissa vastaavat maksut nousivat keskimäärin 29,3 prosenttia. On kuitenkin syytä huomata, että vakuutusten hinnat nousivat saman kauden aikana huomattavasti myös muissa jäsenvaltioissa, erityisesti Irlannissa (59,3 prosenttia) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (84,5 prosenttia tammikuusta 1996 alkaen).

On korostettava, että tällainen maiden välisten tietojen vertailu ei ole yksinkertaista. Kuten myös Italian kilpailuviranomaisen selvityksessä todetaan, erityisesti jäsenvaltioiden välisten luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen saaminen on erittäin vaikeaa, koska tarkasteltujen tietojen erityispiirteet vaihtelevat jäsenvaltioittain paikallisen tilanteen mukaisesti (mm. autotyyppien eroavuudet, liikennevakuutusten erilainen kattavuus ym.). Lisäksi Italian kilpailuviranomaisen (kuin myös muiden julkisten tai yksityisten laitosten, kuten Euroopan vakuutuskomitean, joka edustaa Euroopan vakuutusalaa) suorittamat tutkimukset perustuvat otoksiin, jotka voivat vaihdella kuljettajien iän ja vakuutettujen sukupuolen suhteen (esimerkiksi Italian kilpailuviranomaisen tilastoissa otetaan huomioon ainoastaan miehet). Lisäksi muut kustannustekijät, kuten toisistaan poikkeavat auton korjauskustannukset ja maittain vaihtelevat korvausjärjestelmät, voivat vaikuttaa tilastotietojen vertailtavuuteen.

Italian autovakuutusmaksujen nousun arvioimiseksi on otettava myös huomioon, että Italian hallitus vahvisti autovakuutusten hinnat ennen kuin ne vapautettiin yhteisön direktiiveillä vuonna 1994. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan hintojen vapauttamisen jälkeenkin korvauskustannukset ja menot ovat ylittäneet vakuutusmaksutulot useita vuosia italialaisten vakuutusyhtiöiden kirjanpidossa. Tämän vahvistaa myös Italian kilpailuviranomaisen analyysi, josta käy ilmi, että autovakuutusmaksuista saadut tulot olivat vasta vuonna 2000 suuremmat kuin korvauskustannukset. Vuosina 2000 ja 2001 vakuutusyhtiöiden vakuutusmaksutulot olivat edelleen negatiiviset, mikä johtui erityisesti korkeista hallintokustannuksista.

Italian kilpailuviranomaisen analyysi osoittaa lisäksi, että kilpailu Italian markkinoilla on heikkoa, mikä johtuu vakuutuksenantajien sekä vakuutusyhtiöiden ja vahinkojen korvaajien välisistä korvausvaatimuksia koskevista sopimuksista. Tältä osin komissio toteaa, ettei sillä ole tietoja, jotka viittaisivat mahdollisiin Euroopan unionin kilpailuoikeuden (EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan) vastaisiin, kilpailua rajoittaviin sopimuksiin tai yhteistyöhön Italian markkinoilla toimivien vakuutuksenantajien välillä.

Kilpailuviranomaisen analyysi osoittaa lisäksi, että vakuutusyhtiöistä riippumattomat ulkoiset syyt vaikuttivat hintojen nousuun ja korkeaan hintatasoon. Näitä olivat mm. henkilövahingoista maksettujen korvausten korkeat kustannukset sekä tällaisten korvausten arviointikriteerien vaihtelevuus Italiassa.

Vasta vuonna 2002 useimmat vakuutusyhtiöt pääsivät tilanteeseen, jossa autovakuutusmaksuista saadut tulot olivat suuremmat kuin korvauskustannukset ja menot. Vuonna 2003 eräiden kuljettajaluokkien maksamat hinnat ovat ilmeisestikin alkaneet laskea, kuten Italian vakuutusalan valvontaviranomaisen (Isvap) tiedoista käy ilmi.

Isvap totesi vuonna 2002 julkaisemansa kertomuksen päätelmissä Italian kilpailuviranomaisen tutkimukseen viitaten, että Italian järjestelmä ei ole täysin vertailukelpoinen esimerkiksi Ranskan tai Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmien kanssa. Näissä maissa hinnat on vapautettu jo useita vuosia sitten, eikä niiden vakuutusyhtiöitä ole Italiasta poiketen velvoitettu kattamaan kaikkien vakuutuksenottajien vahinkoja.

Edellä mainittujen seikkojen lisäksi arvoisaa parlamentinjäsentä pyydetään ottamaan huomioon myös onnettomuuksien suuri määrä ja niistä aiheutuvat korkeat kustannukset Italiassa, kuten komissio on todennut kysymykseen E-1522/03 antamassaan vastauksessa.

Yhteisön vakuutuslainsäädännön mukaan autovakuutusten hintojen tulisi määräytyä markkinavoimien perusteella. Komissio katsoo, että entistä kilpailutetummat ja tehokkaammat Euroopan vakuutusmarkkinat tulevat tulevaisuudessa johtamaan kilpailukykyisempiin hintoihin ja hyödyttämään siten Euroopan unionin kuluttajia.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 128.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/62 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/62

---

(2004/C 84 E/0068)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3448/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   Työt louhoksissa suojeltavalla alueella

Länsi-Peloponnesoksen (Akhaian ja Ilian läänit) Strofilia—Kotihin elinympäristöä suojellaan Ramsarin yleissopimuksella ja direktiivillä 79/409/ETY (1), ja se kuuluu Natura 2000 -verkostoon (numero 128, koodi GR2320001). Alueen koillisosan Mavra Vounan alueen (josta elinympäristö saa vettä ja jossa elää vähintään 100 lintulajia, joista 27 suojellaan yhteisön direktiiveillä) kivilouhokset ovat olleet toiminnassa vuodesta 1964 lähtien, ja viime vuosien aikana niiden toiminta on laajentunut. Siitä on aiheutunut haittoja Mavra Vounan alueelle ja Kalogrian laguunille. Lisäksi työt ovat aiheuttaneet suuria ongelmia lähistöllä sijaitsevan Araksosin asukkaille (sillä sen läpi ajaa päivittäin satoja kuorma-autoja neljältä aamusta lähtien; kuorma-autot aiheuttavat pölypilviä, sillä niitä ei ole katettu, valtavaa melua, ja ne tuhoavat rakennusten perustuksia). Kaikki edellä mainitut seikat loukkaavat sekä yhteisön säännöstöä että monia kansallisia säännöksiä.

Onko komissio tietoinen näistä edellä mainituista seikoista, joista ovat valittaneet asukkaat, ympäristöalan kansalaisjärjestöt ja aluehallinnon elimet? Aikooko komissio tarkastaa, missä määrin edellä mainittuja direktiivejä noudatetaan, onko louhoksilla ympäristöoloihin soveltuvat luvat, ja noudatetaanko niitä? Mihin toimiin ryhdytään, jotta varmistetaan se, että vuoteen 2005 ulottuvalla ajanjaksolla noudatetaan säännöksiä? Louhokset pitäisi sulkea lopullisesti sen jälkeen.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(20. tammikuuta 2004)

Kreikka on luokitellut Strofilia-Kotihin biotooppi luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) mukaisesti erityisten suojelutoimien alueeksi (koodit GR2320001 ja GR2330009), ja sitä on ehdotettu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaisesti yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi (koodit GR2320001 ja GR2330006).

Direktiivin 92/43/ETY 7 artiklan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kreikan viranomaisten on varmistettava, että alueella harjoitettava toiminta ei heikennä luontotyyppien elinympäristöjä eikä häiritse olennaisesti alueella olevia lajeja. Lisäksi direktiivin 79/409/ETY 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava erityisten suojelutoimien alueille suojelun kannalta asianmukainen oikeudellinen asema.

Komissio ryhtyi Papayannakisin esittämässä kysymyksessä E-3204/01 (4) esitettyjen seikkojen perusteella tutkimaan oma-aloitteisesti, sovelletaanko alueella suojelujärjestelmää. Tutkinnassa kävi ilmi, että Kreikka ei ollut ryhtynyt tarvittaviin toimiin sellaisen yhtenäisen, erityisen ja kattavan suojelujärjestelmän perustamiseksi ja täytäntöön panemiseksi, jolla varmistetaan alueen kestävä käyttö sekä tehokas säilyttäminen ja suojelu direktiivien 79/409/ETY ja 92/43/ETY suojelutavoitteiden mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että Kreikka ei ollut noudattanut direktiivin 79/409/ETY 4 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä direktiivin 92/43/ETY 7 artiklan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan, komissio käynnisti Kreikan osalta EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa säädetyn rikkomismenettelyn lokakuussa 2003.

Asiantilan vuoksi Kreikan viranomaisten on otettava alueella käyttöön asianmukainen suojelu- ja hoitojärjestelmä. Järjestelmässä on vahvistettava ne direktiivin 79/409/ETY ja 92/43/ETY suojelutavoitteiden mukaiset ehdot, jotka alueella nykyisin tai tulevaisuudessa harjoitettavan toiminnan on täytettävä. Kreikan lainsäädännön mukaan tällaisen järjestelmän käyttöönotto edellyttää, että hyväksytään erityinen ympäristötutkimus (käyttösuunnitelma), että hyväksytään ministeriön yhteinen päätös, jossa määritellään hyväksytyt ympäristönsuojelutoimet, ja että pannaan tämä päätös täytäntöön perustamalla asiaa käsittelevä hallintoelin.

Kun Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa, komissio tutkii, ovatko toimet edellä mainittujen yhteisön säännösten mukaisia, ja ryhtyy tarvittaessa toimiin taatakseen, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä noudatetaan.

---

(1)  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979.

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(4)  EYVL C 160 E, 4.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/63

---

(2004/C 84 E/0069)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Tulotukijärjestelmään siirtyminen oliiviöljyalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisessa

Komission tiedonannossa ”Kestävän eurooppalaisen maatalousmallin toteuttaminen YMP:n uudistuksella — Tupakka-, oliiviöljy-, puuvilla- ja sokerialat” (1) todetaan, että ”tulotukijärjestelmään kuuluminen” oliiviöljy-alalla käytettyjen nykyisten tuotantosidonnaisten tukien sijasta ”mahdollistaa tukitason säilymisen vähäisiä tuotantopanoksia käyttävillä oliiviöljyn tuotantoalueilla”. Tiedonannossa todetaan kuitenkin, että ”tuotanto-sidonnaisten tukien muuttaminen kokonaisuudessaan maatilan tulotueksi saattaisi aiheuttaa ongelmia tietyille EU:n perinteisille tuotantoalueille” ja ”vaarana on, että oliivipuiden ylläpitämisestä luovutaan laajoilla alueilla ...”, etenkin ”alueilla, joiden paikalliset elinkeinot ovat suuresti riippuvaisia oliivinviljelystä”. Komissio pyrki jo aikaisemmissa uudistusehdotuksissaan lopettamaan nykyiset tuotantosidonnaiset tuet tuottajamaiden tahdon vastaisesti. Nämä vastustivat aloitetta, koska vaarana oli oliivinviljelystä luopuminen. YMP:n äskettäiseen uudistukseen sisältyvä nykyinen ehdotus menee vielä pitemmälle tukien tuotannosta erottamisessa.

| 1. | Miten tämä ehdotus vaikuttaa Portugaliin, etenkin oliivintuotantoon perinteisillä tuotantoalueilla? Eikö komissio katso, että tuotantotuesta luopuminen johtaa oliivintuotannon jyrkkään laskuun ja keskittymiseen, josta on myös sosiaalisia ja ympäristöllisiä seurauksia? |
| --- | --- |

1.

Miten tämä ehdotus vaikuttaa Portugaliin, etenkin oliivintuotantoon perinteisillä tuotantoalueilla? Eikö komissio katso, että tuotantotuesta luopuminen johtaa oliivintuotannon jyrkkään laskuun ja keskittymiseen, josta on myös sosiaalisia ja ympäristöllisiä seurauksia?

| 2. | Ottaen huomioon, että pinta-alaan tai puiden lukumäärään perustuva tuki erotetaan osittain muusta tuesta, miten taataan viljelijöiden tulotason säilyminen ennallaan? |
| --- | --- |

2.

Ottaen huomioon, että pinta-alaan tai puiden lukumäärään perustuva tuki erotetaan osittain muusta tuesta, miten taataan viljelijöiden tulotason säilyminen ennallaan?

| 3. | Mitä seurauksia komissio arvioi pientuottajille aiheutuvan edellisen maatalousuudistuksen mukaisten erillisten tukien lopettamisesta? Mitä mieltä komissio on pientuottajille tarkoitetun korvausjärjestelmän käyttöönotosta? |
| --- | --- |

3.

Mitä seurauksia komissio arvioi pientuottajille aiheutuvan edellisen maatalousuudistuksen mukaisten erillisten tukien lopettamisesta? Mitä mieltä komissio on pientuottajille tarkoitetun korvausjärjestelmän käyttöönotosta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(22. joulukuuta 2003)

Oliivintuottajat saavat jo nykyisin valtaosan tuloistaan öljyn myynnistä. Yhteisön tuen osuus tuloista on keskimäärin vain kolmannes. Näin ollen markkinat ovat se keskeinen tekijä, joka kannustaa viljelijöitä ylläpitämään oliivipuita ja korjaamaan oliivisatoja, ei tuotantotuki. Ehdotetulla uudistuksella ei muuteta tätä tulojen jakaumaa, eikä komissio usko sen johtavan merkittäviin tuotannon vähennyksiin. Lisäksi uuden oliivitarhojen säilyttämistuen myötä jäsenvaltioilla on mahdollisuus keskittää tukea sinne, missä sitä sosiaalisista tai ympäristösyistä eniten tarvitaan.

Edelleen asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 (2) asetetaan suorien tukien ehdoksi ”hyvän maatalouden ja ympäristön” vaatimuksen noudattaminen. Jäsenvaltiot voivat näin ollen evätä suoran tuen sillä perusteella, että oliivipuita ei ole hoidettu hyvin. Ne eivät kuitenkaan voi vaatia oliivien korjuuta.

Yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen periaatteiden mukaan oliiviöljyalan tukien kokonaismäärä kussakin maassa säilyy tietyn viitekauden tasolla. Yksittäisten viljelijöiden osalta ehdotuksessa taataan, että viljelijät saavat tulotukena vähintään 60 prosenttia viitekautena maksetuista tuista. Erottamalla tuki tuotannosta voidaan vakauttaa oliivinviljelijöiden tuloja, koska tuotannon vaihtelulla, joka on merkittävä ilmiö etenkin heikkotuottoisilla alueilla, ei ole vaikutusta tukeen. Toisaalta oliivitarhojen säilyttämistukea ei myönnetä historiallisin perustein vaan sen perusteella, mikä on oliivitarhojen merkitys sosiaalisesti ja ympäristön kannalta.

Järjestelmä, jossa pientuottajille maksettiin kiinteitä määriä, lopetettiin vuonna 1998. Tämä mahdollisti komission tavoitteen mukaisesti sen, että petosmielessä hyödynnetyt päällekkäiset maksut saatiin loppumaan.

Komission ehdotuksen mukaan tuottajat, joiden viljelyala on alle 0,3 hehtaaria, saavat jatkossa tulotukijärjestelmän puitteissa täysimääräisesti viitekauden aikana saamansa tuen. Tämä yksinkertaistaa heidän hallinnollisia menettelyjään ja takaa nykyisen tulotason säilymisen. Lisäksi nämä tuottajat voivat saada oliivitarhojen säilyttämistukea samoin edellytyksin kuin muutkin oliivinviljelijät.

---

(1)  KOM(2003) 554 lopullinen.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta, EUVL L 270, 21.10.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/65

---

(2004/C 84 E/0070)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3504/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Rheinland-Pfalzin osavaltiolle varainhoitovuosina 1997—2002 myönnetty Euroopan unionin tuki

| 1. | Mihin toimiin Euroopan unioni on myöntänyt Rheinland-Pfalzin osavaltiolle tukea tammikuun 1997 ja joulukuun 2002 välisenä aikana? Kuinka paljon tukea on myönnetty:






  a) | Euroopan sosiaalirahastosta |
| --- | --- | --- |

1.

Mihin toimiin Euroopan unioni on myöntänyt Rheinland-Pfalzin osavaltiolle tukea tammikuun 1997 ja joulukuun 2002 välisenä aikana? Kuinka paljon tukea on myönnetty:

a)

Euroopan sosiaalirahastosta

| b) | tutkimuksen viidennestä puiteohjelmasta |
| --- | --- |

b)

tutkimuksen viidennestä puiteohjelmasta

| c) | Euroopan aluekehitysrahastosta |
| --- | --- |

c)

Euroopan aluekehitysrahastosta

| d) | Euroopan unionin ympäristö- ja energia-alan ohjelmista |
| --- | --- |

d)

Euroopan unionin ympäristö- ja energia-alan ohjelmista

| e) | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta — ohjausosastosta ja tukiosastosta |
| --- | --- |

e)

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta — ohjausosastosta ja tukiosastosta

| f) | muista Euroopan unionin ohjelmista? |
| --- | --- |

f)

muista Euroopan unionin ohjelmista?

| 2. | Kuinka paljon kustakin ohjelmasta ja rahastosta on myönnetty varoja Rheinland-Pfalzin osavaltion yhdessä Luxemburgin, Belgian tai Lorrainen ja Alsacen alueiden kanssa toteuttamiin rajat ylittäviin hankkeisiin? Mihin hankkeisiin varoja on myönnetty? |
| --- | --- |

2.

Kuinka paljon kustakin ohjelmasta ja rahastosta on myönnetty varoja Rheinland-Pfalzin osavaltion yhdessä Luxemburgin, Belgian tai Lorrainen ja Alsacen alueiden kanssa toteuttamiin rajat ylittäviin hankkeisiin? Mihin hankkeisiin varoja on myönnetty?

Romano Prodin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/65

---

(2004/C 84 E/0071)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3524/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(28. marraskuuta 2003)

Aihe:   Itävallan ekopistejärjestelmä

Itävallan halki ajavien raskaiden ajoneuvojen läpikulkuliikennettä ja ekopistejärjestelmää koskevaa ongelmaa ei ole pystytty ratkaisemaan. Koska tämän lisäksi viimeisimmät pyrkimykset sovittaa Itävallan vaatimukset Euroopan unionin muiden maiden vaatimusten kanssa eivät ole johtaneet tuloksiin, sopimukseen pyritään pääsemään tämän kuun 25. päivä.

Kaikesta päätellen uusi ongelma johtuu Saksan ja Ranskan asenteesta, jotka vastoin aiempaa kantaansa näyttäisivät nyt haluavan jatkaa ekopistejärjestelmän soveltamista, joka päättyy 31. joulukuuta 2003. Sovittelukomiteassa valtiosihteeri Paolo Uggè on Italian hallituksen edustajana kiinnittänyt huomiota Euroopan parlamentin ja neuvoston kantaan, jotka ovat kahteen eri otteeseen ilmoittaneet kannattavansa ekopistejärjestelmän kumoamista.

Italia halusi päästä sopimukseen Itävallan kanssa ja suostui säilyttämään vielä vuoden ajan 20 prosenttia ekopisteistä Euro 1- ja Euro 2 -luokkaan kuuluvien ajoneuvojen osalta sekä vapauttamaan Euro 3 -luokkaan kuuluvat ajoneuvot. Tästä sopimuksesta ovat irtisanoutuneet Ranska ja Saksa, joiden kuljetuskalusto on huonokuntoisempaa ja vanhempaa ja joilla on enemmän ajoneuvoja, jotka saastuttavat ympäristöä merkittävästi.

| 1. | Onko komissio tietoinen sopimukseen pääsemistä haittaavista muista uusista ongelmista? Mitä mieltä komissio on Itävallan viranomaisten asenteesta? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen sopimukseen pääsemistä haittaavista muista uusista ongelmista? Mitä mieltä komissio on Itävallan viranomaisten asenteesta?

| 2. | Mitä komissio aikoo tehdä helpottaakseen ekopistejärjestelmää koskevan sopimuksen solmimista? |
| --- | --- |

2.

Mitä komissio aikoo tehdä helpottaakseen ekopistejärjestelmää koskevan sopimuksen solmimista?

| 3. | Onko komissio arvioinut eurooppalaisille kuljetusliikkeille aiheutuvia taloudellisia vahinkoja, joita aiheutuu siitä, että tätä eurooppalaista ongelmaa koskevaa päätöstä on jälleen lykätty? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio arvioinut eurooppalaisille kuljetusliikkeille aiheutuvia taloudellisia vahinkoja, joita aiheutuu siitä, että tätä eurooppalaista ongelmaa koskevaa päätöstä on jälleen lykätty?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Siitä asti, kun komissio antoi joulukuussa 2001 ehdotuksen Itävallan kautta kulkevia raskaita tavarankuljetusajoneuvoja koskevan ekopistejärjestelmän voimassaolon jatkamisesta, se on pyrkinyt kaikin tarvittavin keinoin auttaamaan osapuolia pääsemään sopimukseen. Sopimus saatiinkin aikaiseksi sovittelukomitean kokouksessa 25. marraskuuta 2003. Arvoisa parlamentin jäsen on varmaan tietoinen siitä, että 14 jäsenvaltiota ja parlamentin valtuuskunta kannattivat komission esittämää vaihtoehtoa, ja asiaa koskeva asetus annettiin lopulta 22. joulukuuta 2003 (1).

---

(1)  Asetus (EY) N:o 2327/2003, EUVL L 345, 31.12.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/66

---

(2004/C 84 E/0072)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3539/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Tuulivoimalat Euroopan unionin erityisten suojelutoimien alueilla

Sähköä tuottavien tuulivoimaloiden rakentaminen voi aiheuttaa merkittävää ja pysyvää vahinkoa herkille elinympäristöille, kuten ylänköjen turvesuoalueille. Tuulivoimaloita varten on rakennettava huoltoteitä, ja syvälle maahan on upotettava mahdollisesti jopa 300 tonnia betonia uusien turbiinien tukemiseksi.

Turbiinit saattavat joillakin alueilla johtaa myös monien harvinaisten lintujen kuolemaan.

Useimmat jäsenvaltiot voisivat vaikuttaa asiaan muun muassa vähentämällä energian kulutusta ja lisäämällä uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön tarjontaa. Lisäksi on pidettävä mielessä, että tuulivoiman osuus kansallisista sähkömarkkinoista on erittäin pieni. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on hankala perustella tuulivoimaloiden rakentamista erityisten suojelutoimien alueille silläkään, että niiden kansallinen merkitys on suuri.

Missä tilanteissa tuulivoimalan rakentaminen Euroopan unionin erityisten suojelutoimien alueelle voitaisiin komission mielestä estää luontotyyppidirektiivin vastaisena?

Onko komissio vahvistanut asiaa koskevia suuntaviivoja? Mitä nämä mahdollisesti ovat?

Useimmat asianomaiset alueet tarvitsevat vielä komission muodollisen julistuksen erityisten suojelutoimien alueiksi. Tuulivoimaloiden rakentaminen kuitenkin etenee nopeasti monissa jäsenvaltioissa. Miten voidaan estää se, ettei alueilla aiheuteta peruuttamatonta vahinkoa, ennen kuin ne on julistettu virallisesti erityisten suojelutoimien alueiksi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio ei pysty määrittelemään kaikkia mahdollisia olosuhteita, joissa yhden tai useamman tuulivoimalan rakentaminen rikkoisi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (1).

Kyseisen direktiivin 6 artiklan nojalla kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa merkittävästi niihin suojelutavoitteisiin, joiden perusteella alue on sisällytetty Natura 2000 ohjelmaan, on arvioitava asianmukaisesti. Mikäli tällaiset arviot osoittavat, että alueelle aiheutuu merkittävää vahinkoa, jäsenvaltiot voivat myöntää luvan kehittämishankkeille ainoastaan sellaisissa tapauksissa, ettei toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja ole ja että hankkeen voidaan osoittaa olevan yleisen edun kannalta erittäin tärkeä. Tällaisissa tapauksissa niiden on kuitenkin pantava täytäntöön korvaavia toimia luomalla luontotyyppi muualle tai parantamalla sellaisen tilaa Natura 2000 -verkoston yhtenäisyyden säilyttämiseksi.

Komissio ei ole laatinut alaa koskevia erityisiä suuntaviivoja 6 artiklan sisältämien säännösten soveltamisesta. Sitä vastoin se on laatinut sekä oikeudellisen että teknisen oppaan ja erillisen menettelyoppaan artiklan sisältämien säännösten soveltamisesta. Kyseiset asiakirjat ovat saatavilla komission verkkosivustossa (2). Asiakirjojen sisältö koskee myös tuulienergiasuunnitelmia ja -hankkeita.

Vaikka yhteisön kannalta merkityksellisistä alueista laadittua luetteloa ei ole vielä kokonaan otettu käyttöön kaikkialla unionissa, jäsenvaltiot vaikuttavat olevan halukkaita soveltamaan direktiivin 6 artiklan sisältämiä suojatoimia sellaisiin alueisiin, jotka ne nimeävät ehdolle erityisen suojelun kohteeksi oleviksi alueiksi. Kun komissio on saanut todisteita siitä, ettei näitä suojatoimia ole sovellettu, se on ollut ja on jatkossakin valmis käyttämään EY:n perustamissopimuksen sille osoittamia valtuuksia asian esiin ottamiseksi tavoitteenaan varmistaa, ettei direktiivin luonnonsuojelutavoitteita vaaranneta.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(2)  http://europa.eu.int/comm/environment/nature/natura_articles.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/67 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/67

---

(2004/C 84 E/0073)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3563/03

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle

(25. marraskuuta 2003)

Aihe:   Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen liikennepöytäkirja

Italian senaatti hyväksyi Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen perjantaina 14. marraskuuta 2003. Hallituksen esityksestä se poisti yleissopimuksen liikennepöytäkirjan hyväksyttyjen pöytäkirjojen luettelosta.

Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan korkean tason työryhmän raportissa kirjoitetaan Brennerin solan ja Torinon ja Lyonin välisestä tunnelista, että ”tunnelin ja siihen johtavien ratojen taloudellisuus ovat riippuvaisia kokonaisvaltaisesta liikennepolitiikasta, joka suosii intermodaalisuutta Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen liikennepöytäkirjan hengessä. Uuden tieliikennekapasiteetin kehittämistä kilpaileville reiteille on rajoitettava ja mukautettava infrastruktuurin käyttömaksut siten, että kilpailevilta reiteiltä kerättäviä tiemaksuja voidaan käyttää tunnelin rakentamiseen julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyön puitteissa”.

Senaatin päätös, jolla annetaan lupa suurten Alppien läpi rakennettaville moottoriteille, merkitsee sitä, että rautatieinvestoinnit ja tunnelit jäävät vajaaseen käyttöön ja niiden kannattavuus heikkenee.

| 1. | Vaarantaako tällainen täysin Van Miertin raportin päätelmien vastainen Italian senaatin päätös ja samalla siis maan hallituksen tahto sitoutua suuriin Alpit ylittäviin moottoriteihin Italian hallituksen pyytämät kauttakulkurautatieinvestoinnit? |
| --- | --- |

1.

Vaarantaako tällainen täysin Van Miertin raportin päätelmien vastainen Italian senaatin päätös ja samalla siis maan hallituksen tahto sitoutua suuriin Alpit ylittäviin moottoriteihin Italian hallituksen pyytämät kauttakulkurautatieinvestoinnit?

| 2. | Aikooko komissio tarkistaa Italian senaatin päätöksen vuoksi omia päätöksiään, joilla hyväksyttiin rahoitus Italian Alpit ylittäville rautateille? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio tarkistaa Italian senaatin päätöksen vuoksi omia päätöksiään, joilla hyväksyttiin rahoitus Italian Alpit ylittäville rautateille?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(7. tammikuuta 2004)

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivoja koskevalla komission ehdotuksella, joka noudattelee pääpiirteissään Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan korkean tason työryhmän suosituksia, on tarkoitus varmistaa yhteismarkkinoiden loppuunsaattaminen, laajentumisen onnistuminen ja siirtyminen kuljetusmuotoihin, joihin liittyy vähemmän ruuhkia ja ympäristöongelmia. Rajat ylittävät osuudet ja luonnonesteiden ylittäminen yksilöitiin keskeisiksi alueiksi. Siksi ehdotuksessa annetaan tärkeä painoarvo Alpit ylittävien rautateiden investoinneille.

Uudessa ehdotuksessa niin kutsutun eurovinjettidirektiivin muuttamiseksi ehdotetaan yhteensovitettua menettelyä täysimääräisten infrastruktuurikustannusten perimiseksi raskailta kuljetusajoneuvoilta. Ehdotuksen mukaan hinnankorotus voidaan toteuttaa ympäristöltään herkillä alueilla, kuten Alpeilla, vaihtoehtoisiin kuljetusmuotoihin kohdistuvien investointien rahoittamiseksi.

Alppialueella, jossa kuljetuskapasiteetti on vähäistä, infrastruktuuriparannusten myötä parantuvat rautatiepalvelut vähentävät viimeaikaisten tutkimusten mukaan tieliikenteen kysyntää. Toisaalta, maksujen periminen teiden käytöstä lisää myös rautatieliikenteen kysyntää.

Komission 1. lokakuuta 2003 antamassa ehdotuksessa yksilöidään Euroopan ensisijaiset hankkeet, joihin sisältyy Brennerin tunneli sekä Torinon ja Lyonin välinen tunneli. Tästä komission ehdotuksesta keskustellaan parhaillaan neuvostossa ja parlamentissa.

Komissio ei voi puuttua kansallisella tasolla tehtyyn päätökseen, kuten päätökseen ratifioida Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen liikennepöytäkirja. Jäsenvaltioiden hankerahoitusta koskevien ehdotusten arvioinnin yhteydessä arvioidaan kuitenkin sekä taloudellista toteuttamiskelpoisuutta että strategisia ympäristövaikutuksia. Tässä yhteydessä siis harkitaan kansallisella tasolla kehitettyjä rinnakkaisia hankkeita ja rautatietunnelien tuottavuuteen vaikuttamista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/68

---

(2004/C 84 E/0074)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3594/03

esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (PSE) komissiolle

(1. joulukuuta 2003)

Aihe:   Uuselintarvikeasetus (EY) N:o 258/97 ja nonituotteiden markkinointi EU:ssa

Asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) 1 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaan elintarvikkeet ja niiden ainesosat eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, jos ne koostuvat tai ovat peräisin kasveista, jotka on saatu perinteisillä lisäämis- tai kasvatusmenetelmillä ja joiden edeltäjät ovat olleet turvallisia käyttää elintarvikkeina. Asetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaan sovelletaan asetuksen 5 artiklan mukaista yksinkertaistettua ilmoitusmenettelyä, jos elintarvikkeen tai sen ainesosan katsotaan olennaisesti vastaavan jotakin asetuksella jo hyväksyttyä elintarviketta. EU on hyväksynyt Morinda-yhtiön nonimehun (Noni-Saft) uuselintarvikkeena. Periaatteellinen mahdollisuus soveltaa olennaista vastaavuutta hyväksytyn mehun kanssa muihin noni-hedelmästä valmistettuihin tuotteisiin on kuitenkin tähän saakka evätty.

Asetuksen mukaisen hyväksymismenettelyn kustannukset estävät pieniä ja keskisuuria yrityksiä tuomasta uusia luonnontuotteita EU:n markkinoille. Näin suurille konserneille luodaan käytännössä monopoli, koska vain niillä on riittävästi varoja tällaiseen menettelyyn.

| 1. | Millaisin perustein määräytyy tässä yhteydessä vaatimus ”ovat olleet turvallisia” ja mikä elin ratkaisee, voidaanko elintarviketta tai sen ainesosaa pitää turvallisena? |
| --- | --- |

1.

Millaisin perustein määräytyy tässä yhteydessä vaatimus ”ovat olleet turvallisia” ja mikä elin ratkaisee, voidaanko elintarviketta tai sen ainesosaa pitää turvallisena?

| 2. | Millaisia oikeudellisia välineitä markkinoijalla on käytettävissään elintarvikkeen tai sen ainesosan määrittämiseksi turvalliseksi? |
| --- | --- |

2.

Millaisia oikeudellisia välineitä markkinoijalla on käytettävissään elintarvikkeen tai sen ainesosan määrittämiseksi turvalliseksi?

| 3. | Millaisia vaatimuksia komissio asettaa sen todistamiselle, että elintarvike tai sen ainesosa katsotaan saatujen kokemusten mukaan turvalliseksi? |
| --- | --- |

3.

Millaisia vaatimuksia komissio asettaa sen todistamiselle, että elintarvike tai sen ainesosa katsotaan saatujen kokemusten mukaan turvalliseksi?

| 4. | Millaisia oikeudellisia välineitä markkinoijalla on käytettävissään tilanteessa, jossa asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kansallinen asiasta vastaava elin kieltäytyy antamasta lausuntoa siitä, että elintarvike tai sen ainesosa vastaa olennaisesti jo hyväksyttyä elintarviketta? |
| --- | --- |

4.

Millaisia oikeudellisia välineitä markkinoijalla on käytettävissään tilanteessa, jossa asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kansallinen asiasta vastaava elin kieltäytyy antamasta lausuntoa siitä, että elintarvike tai sen ainesosa vastaa olennaisesti jo hyväksyttyä elintarviketta?

| 5. | Mihin perustuu EU:n työryhmän lausunto, jonka mukaan jo hyväksyttyä nonimehua olennaisesti vastaavaksi voidaan katsoa vain mehutuote? |
| --- | --- |

5.

Mihin perustuu EU:n työryhmän lausunto, jonka mukaan jo hyväksyttyä nonimehua olennaisesti vastaavaksi voidaan katsoa vain mehutuote?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(15. tammikuuta 2004)

Kaikki jäsenvaltiot ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että noni-tuotteet (Morinda citrifolia) ovat uuselintarvikkeita asetuksen (EY) N:o 258/97 (2) merkityksessä, sillä ne on tuotu markkinoille vasta asetuksen voimaantulon jälkeen. Siten noni-tuotteiden markkinointia, ennen kuin ne ovat saaneet mahdollisen luvan asetuksen mukaisesti, pidetään laittomana kaikissa jäsenvaltioissa. Varmistaakseen noni-tuotteiden yhtäläisen kohtelun koko yhteisön alueella jäsenvaltiot ovat päättäneet toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä lopettaakseen noni-tuotteiden käynnissä olevan markkinoinnin maaperällään (ks. myös komission vastaus Rosemarie Müllerin kirjalliseen kysymykseen E-0325/2002 (3)).

Komission päätöksen 2003/426/EY (4) nojalla annetut luvat rajoittuvat Morinda citrifolia -kasvin hedelmän mehuun, jota käytetään ainesosana pastöroiduissa hedelmäjuomissa, eikä se koske mainitun tuotteen muuta käyttöä. Siten kasvin muiden osien käyttöä ja/tai mehun muuta käyttöä ei sallita.

Kansanterveyden suojelemiseksi asetuksessa (EY) N:o 258/97 säädetään, että uuselintarvikkeille ja elintarvikkeiden uusille ainesosille on suoritettava yhteisön menettelyjen mukainen yhtenäinen vaarattomuuden arviointi ennen niiden markkinoille saattamista. Jäsenvaltiot ovat vastuussa asetuksen säännösten soveltamisesta ja valvonnasta. Vastaavasti kansallisten viranomaisten, mahdollisesti yhteistyössä toimivaltaisten kansallisten elintarvikevalvontaviranomaisten kanssa, tulisi arvioida, onko olemassa riittävää näyttöä siitä, että tiettyä elintarviketta voidaan pitää turvallisena. Asetuksessa ei säädetä perusteita elintarvikkeen turvallisuuden määrittämiseksi. Varmistaakseen yhdenmukaisen lähestymistavan uuselintarvikkeiden ja elintarvikkeiden uusien ainesosien turvallisuuden arvioinnissa jäsenvaltiot nojautuvat kuitenkin komission suosituksessa 618/97/EY (5) annettuihin perusteisiin ja vaatimuksiin.

Tuotteen turvallisuuden määrittelemistä ei voida soveltaa Morinda citrifolia -kasvin tapauksessa, koska komission päätöksen 2003/426/EY mukaisesti se on uuselintarvike. Mitä tulee muihin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin voidaan tarvittaessa päättää, kuuluuko elintarvike tai elintarvikkeen ainesosa asetuksen (EY) N:o 258/97 soveltamisalaan asetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti 13 artiklassa tarkoitettua menettelytapaa noudattaen.

Jäsenvaltiot ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, ettei pyyntöä saada lausunto elintarvikkeen olennaisesta vastaavuudesta tulisi evätä. On epätodennäköistä, että kansalliset viranomaiset kieltäytyisivät antamasta lausuntoa, mutta jos näin käy, oikeudellisiin välineisiin turvautuminen kuuluu kansallisen hallintolain piiriin.

On kuitenkin huomattava, että yksinkertaistettua menettelyä voidaan soveltaa vain tuotteisiin, jotka vastaavat olennaisesti olemassa olevia elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia, joihin kuuluu uuselintarvikeasetuksen mukaisesti luvan saaneita elintarvikkeita. Tietysti on otettava huomioon erityiset käyttöolosuhteet.

Lopuksi komissio haluaa tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että asetusta (EY) N:o 258/97 tarkistetaan vuoden 2004 aikana asetuksen soveltamisessa kohdattujen ongelmien ratkaisemiseksi sekä toimijoiden ja viranomaisten oikeudellisen varmuuden ja selkeyden varmistamiseksi.

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 258/97, annettu 27 päivänä tammikuuta 1997, uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista, EYVL L 43, 14.2.1997.

(3)  EYVL C 160 E, 4.7.2002.

(4)  Komission päätös 2003/426/EY, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2003, luvan antamisesta ”noni-mehun” (Morinda citrifolia L. -kasvin hedelmän mehun) saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti, EUVL L 144, 12.6.2003.

(5)  Komission suositus, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1997, uuselintarvikkeiden ja elintarvikkeiden uusien ainesosien tieteellisistä näkökohdista, niiden markkinoille saattamista koskevien hakemusten tueksi toimitettavien tietojen esittämistavasta sekä ensiarviointien laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti, EYVL L 253, 16.9.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/70 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/70

---

(2004/C 84 E/0075)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3597/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kehitysavun ja humanitaarisen avun tarjouskilpailumenettelyt

Voiko komissio ilmoittaa, monenko jäsenvaltion tarjouskilpailujen valvonta on vähemmän tarkkaa kuin EU:n järjestämien?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 2004)

Kaikkiin jäsenvaltion rahallista vastiketta vastaan tekemiin julkisiin sopimuksiin sovelletaan julkisista hankinnoista annettuja EU-direktiivejä (1), mikäli niiden arvo ylittää asian kannalta merkityksellisessä direktiivissä määritellyn kynnysarvon. Tämä koskee myös sopimuksia, jotka rahoitetaan niiden jäsenvaltioiden myöntämän kahdenvälisen kehitysavun turvin, joihin hankintaviranomaiset kuuluvat ja jotka kantavat taloudellisen vastuun tarjouskilpailun järjestämisestä.

Vastaanotettuaan kantelun Euroopan komissio teki laajan tutkimuksen kaikkien 15 jäsenvaltion hankinta-käytännöistä kehitysavulla rahoitettujen hankintojen osalta, mikä johti useiden rikkomismenettelyjen aloittamiseen. Vaikutti todellakin siltä, että eräät jäsenvaltiot asettivat kehitysmaille myönnettävän avun ehdoksi tavaroiden, palvelujen tai rakennusurakoiden hankkimisen avun myöntävältä maalta (ns. sidottu kehitysapu). Komission tutkimuksen perusteella enää neljä jäsenvaltiota toteuttaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön rikkomisesta johtuvia korjaustoimenpiteitä.

Komission itse myöntämään kehitysapuun sovelletaan erityisiä säännöksiä varainhoitoasetuksen (2), varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen (3), Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoittamia palveluhankintoja, tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin sovellettavien yleisten määräysten (4) ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (5) mukaisesti. Tässä yhteydessä sovelletaan julkisten hankintojen valvontaa koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä.

Jäsenvaltioiden myöntämän humanitaarisen avun osalta komissio ei tässä vaiheessa ole tietoinen ongelmista, jotka liittyisivät jäsenvaltioiden tapaan järjestää tarjouskilpailumenettelyjä. Yhteisön myöntämän humanitaarisen avun osalta komissio on varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 238 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksynyt hankintojen erityismenettelyt, jotka sisältyvät humanitaarisia toimia koskevasta kumppanuudesta tehdyn puitesopimuksen liitteeseen V. Näillä menettelyillä on samat taloudellisuutta ja tehokkuutta koskevat tavoitteet kuin ulkoisilla toimilla (kokonaistaloudellinen edullisuus, hinta/laatusuhde, ei eturistiriitoja). Niiden avulla saadaan kuitenkin käyttöön tiettyä joustavuutta, joka liittyy humanitaarisen avun erityisluonteeseen. Kansalaisjärjestöt ovat ottaneet nämä uudet säännöt myönteisesti vastaan ja pitäneet niitä selkeänä edistysaskelena aiempiin käytäntöihin verrattuina.

---

(1)  Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ETY, EYVL L 209, 24.7.1992, julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/36/ETY, EYVL L 199, 9.8.1993, ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/37/ETY, EYVL L 199, 9.8.1993.

(2)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25.6.2002, EYVL L 248, 16.9.2002.

(3)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23.12.2002, EYVL L 357, 31.12.2002.

(4)  AKT-EY-ministerineuvoston päätös N:o 2/2002, tehty 7.10.2002, EYVL L 320, 23.11.2002.

(5)  Neuvoston asetus, annettu 27.3.2003, EUVL L 83, 1.4.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/71

---

(2004/C 84 E/0076)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3599/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maksullinen Internet

Yksi Italian suurimmista Internet-palvelujen tarjoajista on muuttanut Internet- ja sähköpostipalvelunsa maksullisiksi 11. marraskuuta 2003 lähtien. Nykyään kaikki, jotka käyttävät kyseisen Internet-palvelujen tarjoajan palveluja ja jotka haluavat käyttää niitä jatkossakin, joutuvat maksamaan lähes 30 euron vuosimaksun.

Edellä mainittu tapaus on huolestuttava merkki Internet-palvelujen tarjoajien suunnanmuutoksesta. Suuntauksena on verkon yksityistäminen, mikä on vastoin Lissabonin Eurooppa-neuvoston hyväksymää ohjelmaa. Lisäksi käyttäjät ovat joutuneet huomaamaan, että uusi järjestelmä on otettu käyttöön, vasta silloin, kun heiltä estetään pääsy omiin tietoihinsa ja vaaditaan maksua palveluista ilman, että Internet-palvelujen tarjoaja olisi selkeästi ilmoittanut asiasta etukäteen.

| 1. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen unionin kansalaisille vapaan pääsyn Internetiin? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen unionin kansalaisille vapaan pääsyn Internetiin?

| 2. | Katsooko komissio, että kyseessä olevan italialaisen Internet-palvelujen tarjoajan edellä mainitussa toimintatavassa on selvästi kyse väärinkäytöksestä, joka kohdistuu kansalaisiin, jotka ovat luottavaisina valinneet kyseisen yrityksen palvelut omien yksityisien tietoliikenneyhteyksiensä hoitamiseen? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että kyseessä olevan italialaisen Internet-palvelujen tarjoajan edellä mainitussa toimintatavassa on selvästi kyse väärinkäytöksestä, joka kohdistuu kansalaisiin, jotka ovat luottavaisina valinneet kyseisen yrityksen palvelut omien yksityisien tietoliikenneyhteyksiensä hoitamiseen?

| 3. | Katsooko komissio, että kyseinen toimintatapa on ristiriidassa tietoon perustuvan yhteiskunnan luomista koskevien Lissabonin Eurooppa-neuvoston ehdotusten kanssa? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että kyseinen toimintatapa on ristiriidassa tietoon perustuvan yhteiskunnan luomista koskevien Lissabonin Eurooppa-neuvoston ehdotusten kanssa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(21. tammikuuta 2004)

| 1. | Komissio katsoo, että tehokas ja esteetön pääsy uusiin sähköisiin viestintäpalveluihin, Internet-palvelut mukaan luettuna, voidaan parhaiten saavuttaa luomalla tällaisille palveluille avoimet ja kilpailukykyiset markkinat. Tämä oli yksi tärkeä syy siihen, että viime vuonna annettiin sähköistä viestintää ja palveluita koskeva yhteinen sääntelypaketti, jota tällä hetkellä pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.

Komissio katsoo, että tehokas ja esteetön pääsy uusiin sähköisiin viestintäpalveluihin, Internet-palvelut mukaan luettuna, voidaan parhaiten saavuttaa luomalla tällaisille palveluille avoimet ja kilpailukykyiset markkinat. Tämä oli yksi tärkeä syy siihen, että viime vuonna annettiin sähköistä viestintää ja palveluita koskeva yhteinen sääntelypaketti, jota tällä hetkellä pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa.

| 2. | Suuri osa Internetiä ja etenkin sen sisältö ja palvelut ovat yksityisten investointien tulosta. Ei ole kohtuutonta, että yksityiset yritykset pyrkivät saamaan tuottoa näistä investoinneista, kuten ne tekisivät minkä tahansa muun investoinnin kohdalla. Internet on antanut joukolle kaupallisia ja ei-kaupallisia malleja mahdollisuuden toimia rinnakkain. Joihinkin malleihin liittyy kuluttajien suorittama suora maksu, ja toiset taas rahoitetaan mainoksilla. Ei ole epätavallista, että palveluntarjoajat muuttavat hintojaan ja ehtojaan, ja tähän voi sisältyä maksun vaatiminen tietystä palvelusta. Jos palveluntarjoajat kuitenkin käyttäisivät asemaansa väärin, esimerkiksi muuttamalla ehtoja ilman asianmukaista varoitusta, asiassa voitaisiin ottaa yhteyttä esimerkiksi paikallisiin kuluttajansuojaviranomaisiin. |
| --- | --- |

2.

Suuri osa Internetiä ja etenkin sen sisältö ja palvelut ovat yksityisten investointien tulosta. Ei ole kohtuutonta, että yksityiset yritykset pyrkivät saamaan tuottoa näistä investoinneista, kuten ne tekisivät minkä tahansa muun investoinnin kohdalla. Internet on antanut joukolle kaupallisia ja ei-kaupallisia malleja mahdollisuuden toimia rinnakkain. Joihinkin malleihin liittyy kuluttajien suorittama suora maksu, ja toiset taas rahoitetaan mainoksilla. Ei ole epätavallista, että palveluntarjoajat muuttavat hintojaan ja ehtojaan, ja tähän voi sisältyä maksun vaatiminen tietystä palvelusta. Jos palveluntarjoajat kuitenkin käyttäisivät asemaansa väärin, esimerkiksi muuttamalla ehtoja ilman asianmukaista varoitusta, asiassa voitaisiin ottaa yhteyttä esimerkiksi paikallisiin kuluttajansuojaviranomaisiin.

| 3. | Komissio mainitsi Lissabonin Eurooppa-neuvostolle toimittamassaan asiakirjassa Internetin käytön korkean hinnan olevan merkittävä tekijä. Oletus oli kuitenkin, että kasvava kilpailu pienentäisi näitä kustannuksia. Vaikka tavoitteena olikin, että kaikilla olisi mahdollisuus käyttää Internetiä, tarkoitus ei ollut, että kaiken käytön tulisi olla maksutonta. |
| --- | --- |

3.

Komissio mainitsi Lissabonin Eurooppa-neuvostolle toimittamassaan asiakirjassa Internetin käytön korkean hinnan olevan merkittävä tekijä. Oletus oli kuitenkin, että kasvava kilpailu pienentäisi näitä kustannuksia. Vaikka tavoitteena olikin, että kaikilla olisi mahdollisuus käyttää Internetiä, tarkoitus ei ollut, että kaiken käytön tulisi olla maksutonta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/72

---

(2004/C 84 E/0077)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3619/03

esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle

(1. joulukuuta 2003)

Aihe:   Palma de Mallorcan (Baleaarit) Son Sant Joan -lentokentän laajentaminen

Espanjan hallitus hyväksyi Palma de Mallorcan (Baleaarit) Son Sant Joan -lentokenttää koskevan kokonaiskaavan vuonna 2001. Sitten Palman de Mallorcan kaupunginvaltuusto hyväksyi kaupungin yleiskaavaa koskevan muutoksen, jolla lentokentän laajentamista koskevat suunnitelmat erotettiin muista rakennussuunnitelmista. Lentokentän laajentaminen merkitsee lisätilojen ja -kiitoratojen rakentamista, jotta lentoliikennettä Baleaareille voidaan kasvattaa. Matkustajien lukumäärän arvioidaan kasvavan 38 miljoonaan vuoteen 2015 mennessä.

Tietääkö komissio näistä kyseisen lentokentän laajentamissuunnitelmista?

Katsooko komissio, että nämä suunnitelmat ovat ristiriidassa Nizzan sopimuksen 2 ja 6 artiklassa tarkoitettujen kestävää kehitystä koskevien periaatteiden kanssa ja vastoin tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY vaatimuksia, jotka koskevat asianmukaisten arvioiden teettämistä tällaisten hankkeiden vaikutuksesta ihmisiin, kulttuuriin, maisemaan, ympäristöön, perintöön ja elämänlaatuun?

Mihin tätä asiaa koskeviin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 2004)

Parlamentin jäsen viittaa Palman yleiskaavan muutokseen, johon sisältyvät kokonaiskaavan Palma de Mallorcan Son Sant Joan -lentoasemaa koskevat säännökset. Komissio ei ole tietoinen tästä ohjelmasta tai hyväksytyistä tarkistuksista.

Unionin lainsäädännössä ei tällä hetkellä edellytetä, että jäsenvaltiot laativat suunnitelmaesityksistä tai ohjelmista tai niihin ehdotetuista muutoksista strategisen ympäristöarvioinnin (SYA). Tämä asiaintila muuttuu 21. heinäkuuta 2004, jolloin jäsenvaltioiden on saatettava päätökseen direktiivin 2001/42/EY, niin kutsutun SYA-direktiivin (1), täytäntöönpano. Sen jälkeen jäsenvaltioiden on laadittava suunnitelmista ja ohjelmista direktiivin määritelmän mukainen ympäristöarviointi. Joissakin oloissa myös ennen 21. heinäkuuta 2004 aloitetut mutta vasta 21. heinäkuuta 2006 jälkeen hyväksytyt suunnitelmat saattavat edellyttää arviointia.

Toisaalta neuvoston direktiivi 85/337/ETY (YVA-direktiivissä), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (2), koskee tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia. Siinä edellytetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ennen kehittämisluvan myöntämistä arvioidaan niiden hankkeiden vaikutukset, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tällaiset hankkeet määritellään direktiivin 4 artiklassa, jossa viitataan direktiivin liitteisiin I ja II. Liitteen I tai II luetteloon sisältyvien hankkeiden muutos- tai laajennustyöt kuuluvat YVA-direktiivin liitteen II 13 kohdan soveltamisalaan. Lisätilat ja -kiitoradat ovat ilmeisesti tällaisia töitä. Tällöin Espanjan viranomaisten on määritettävä joko tapauskohtaisesti tai raja-arvojen tai arviointiperusteiden perusteella, onko hankkeesta tehtävä arviointi sen todennäköisesti merkittävien ympäristövaikutusten vuoksi, ottaen huomioon direktiivin liitteessä III esitetyt asianmukaiset valintaperusteet.

Annettujen tietojen perusteella ei ole selvää, onko kuvatuille hankkeille haettu kehittämislupaa. Joka tapauksessa Espanjan viranomaisten on noudatettava edellä mainittuja YVA-direktiivin säännöksiä.

Kysyjän antamien tietojen perusteella komissiolla ei ole aihetta olettaa, että unionin lainsäädäntöä ei sovellettaisi asianmukaisesti. Jos kysyjä haluaa toimittaa komissiolle lisätietoja suunnitelman tulevasta kehityksestä, komissio tutkii asiaa tarkemmin.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001).

(2)  EYVL L 73, 14.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/73

---

(2004/C 84 E/0078)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3628/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Euroopan kehittämisaloitteeseen liittyvä Galician ja Portugalin välinen suurnopeusjunayhteys

Euroopan kehittämisaloitteeseen liittyviin niin sanottujen nopeasti aloitettavien ensisijaisten hankkeiden joukkoon kuuluu Galician suurnopeusjunayhteys Portugaliin, ja siinä yhteydessä mainitaan osahanke Vigo—Porto ilman hankkeen aloittamis- ja lopettamispäivämäärää vuonna 2010. Samassa yhteydessä mainitaan Coruña—Lissabon—Sines-rataosuus myös ilman aloitus- ja lopetuspäivämäärää.

Mitkä ovat näitä hankkeita koskevat todelliset suunnitelmat? Mitkä ovat osahankkeiden Sines—Lissabon—Porto ja Porto—Vigo sekä Sinesin ja Coruñan välisen ratahankkeen aloittamis- ja lopettamispäivämää-rät? Miten 8. ja 9. marraskuuta 2003 pidetyssä Portugalin ja Espanjan hallitusten välisessä huippukokouksessa tehty kyseisiä hankkeita koskeva sopimus vaikutti niiden toteuttamisaikatauluun?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2004)

Komission neuvostolle 11. marraskuuta 2003 antamaan kertomukseen komission puheenjohtajan kasvualoitteesta sisältyy pikakäynnistysohjelma (”Quick-start”). Liikenteen alalla ohjelma kattaa rajat ylittäviä osia ensisijaisista hankkeista, joita komissio on ehdottanut 1. lokakuuta 2003 Euroopan laajuista verkkoa koskevista yhteisön suuntaviivoista annettua päätöstä tarkistettaessa.

Pikakäynnistysohjelman hankkeiden on täytettävä seuraavat neljä perustetta:

| 1. | ne voidaan käynnistää välittömästi — tavoitteena on varmistaa, että hankkeelle saadaan merkittävä osa rahoituksesta vuoden 2006 loppuun mennessä, |
| --- | --- |

1.

ne voidaan käynnistää välittömästi — tavoitteena on varmistaa, että hankkeelle saadaan merkittävä osa rahoituksesta vuoden 2006 loppuun mennessä,

| 2. | niillä on tuntuvia rajat ylittäviä vaikutuksia, |
| --- | --- |

2.

niillä on tuntuvia rajat ylittäviä vaikutuksia,

| 3. | ne vaikuttavat myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen ja |
| --- | --- |

3.

ne vaikuttavat myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen ja

| 4. | ne edistävät ympäristönsuojelua. Pikakäynnistysohjelma on työväline, eikä se missään tapauksessa vaikuta komission 1. lokakuuta 2003 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen verkon kehittämiseksi tekemään ehdotukseen, joka hyväksytään yhteispäätösmenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

ne edistävät ympäristönsuojelua. Pikakäynnistysohjelma on työväline, eikä se missään tapauksessa vaikuta komission 1. lokakuuta 2003 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen verkon kehittämiseksi tekemään ehdotukseen, joka hyväksytään yhteispäätösmenettelyn mukaisesti.

Vigon ja Porton välinen hanke on osa Pyreneiden niemimaan suurnopeusrautatieverkon yhteentoimivuutta koskevaa ensisijaista hanketta nro 19, joka kuuluu tämän ohjelman piiriin. Portugalin ja Espanjan hallitusten 8. ja 9. marraskuuta 2003 pitämän huippukokouksen yhteydessä tehdyssä sopimuksessa määrätään töiden lopetusajankohdaksi vuosi 2009, joka on komission esittämissä ennusteissa ilmoitettua lopetusajankohtaa (vuosi 2010) aikaisemmin.

Sinesin, Lissabonin ja Porton välisestä yhteydestä komissio muistuttaa, että ainoastaan Lissabon/Porto—Madrid-yhteys kuuluu edellä mainittuun ohjelmaan, jossa se on osa Lounais-Euroopan suurnopeus-rautatieyhteyttä koskevaa ensisijaista hanketta nro 3.

Portugalin ja Espanjan hallitusten 8. ja 9. marraskuuta 2003 pitämässä huippukokouksessa tehdyn sopimuksen ansiosta on ollut mahdollista määrittää Lissabon/Porto—Madrid yhteyden reitti. Tämä on merkittävä edistysaskel Euroopan laajuisen liikenneverkon rakentamisessa. Sopimus oli lisäksi välttämätön edellytys yhteyden sisällyttämiseksi pikakäynnistysohjelmaan. Espanjan ja Portugalin välisen sopimuksen mukaisesti Lissabon—Madrid-yhteys valmistuu ennen vuotta 2010 ja Aveiro—Salamanca-yhteys vuonna 2015.

Kasvualoitteeseen sisältyvien hankkeiden lisäksi komissiolla on ollut tilaisuus vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle useita kertoja, että kaikki Galiciaa koskevat hankkeet sisältyvät komission 1. lokakuuta 2003 esittämiin yhteisön suuntaviivoihin, jotka ovat parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsittelyssä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/74 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/74

---

(2004/C 84 E/0079)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Galician suurnopeusjunayhteys muuhun Espanjaan ja Ranskan rajalle

Euroopan kehittämisaloitteeseen liittyviin niin sanottuihin nopeasti aloitettaviin ensisijaisiin suurnopeus-ratahankkeisiin ei kuulu Galician muuhun Espanjaan ja Ranskan rajalle yhdistävien ratojen rakentaminen, vaikka Espanjan ja Galician hallitukset ovat järjestelmällisesti vakuuttaneet, että ne valmistuvat vuonna 2010.

Mistä syystä nämä suurnopeusradat eivät kuulu näihin nopeasti aloitettaviin ensisijaisiin suurnopeusrata-hankkeisiin? Mitä näiden ratojen rakentamiseen liittyviä arvioita Espanjan valtio on esittänyt Euroopan unionille? Mikä on komission arvio näitä hankkeita koskevasta yhteisön rahoituksesta ja sen toteutusaikataulusta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2004)

Komission neuvostolle 11. marraskuuta 2003 antamaan kasvualoitetta koskevaan kertomukseen sisältyy todellakin pikakäynnistysohjelma (”Quick-start”). Liikenteen alalla ohjelma kattaa rajat ylittäviä osia ensisijaisista hankkeista, joita komissio on ehdottanut 1. lokakuuta 2003 Euroopan laajuista verkkoa (TEN) koskevia suuntaviivoja tarkistettaessa.

Pikakäynnistysohjelman hankkeiden on täytettävä seuraavat neljä perustetta:

| 1. | ne voidaan käynnistää välittömästi — tavoitteena on varmistaa, että hankkeelle saadaan merkittävä osa rahoituksesta vuoden 2006 loppuun mennessä, |
| --- | --- |

1.

ne voidaan käynnistää välittömästi — tavoitteena on varmistaa, että hankkeelle saadaan merkittävä osa rahoituksesta vuoden 2006 loppuun mennessä,

| 2. | niillä on tuntuvia rajat ylittäviä vaikutuksia, |
| --- | --- |

2.

niillä on tuntuvia rajat ylittäviä vaikutuksia,

| 3. | ne vaikuttavat myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen ja |
| --- | --- |

3.

ne vaikuttavat myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen ja

| 4. | ne edistävät ympäristönsuojelua. Pikakäynnistysohjelma on työväline, eikä se missään tapauksessa vaikuta komission 1. lokakuuta 2003 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen verkon kehittämiseksi tekemään ehdotukseen, joka hyväksytään yhteispäätösmenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

ne edistävät ympäristönsuojelua. Pikakäynnistysohjelma on työväline, eikä se missään tapauksessa vaikuta komission 1. lokakuuta 2003 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen verkon kehittämiseksi tekemään ehdotukseen, joka hyväksytään yhteispäätösmenettelyn mukaisesti.

Pohjoisen ja luoteen välinen liikennekäytävä (”corredor Norte-Noroeste”) Vigo—Porto-yhteys mukaan luettuna on osa 1. lokakuuta 2003 ehdotettua, Pyreneiden niemimaan suurnopeusrautatieverkon yhteentoimivuutta koskevaa ensisijaista hanketta nro 19, joka kuuluu tämän ohjelman piiriin. ”Corredor Norte-Noroeste” -liikennekäytävään sisältyy Galician ja muun Espanjan välisiä rautatieyhteyksiä, joilla liikennekäytävä yhdistetään Madrid—Vitoria—Dax-hankkeeseen. Edellä mainitussa ohjelmassa kootut tiedot ovat jäsenvaltioiden ilmoittamia.

Espanjan ja Ranskan välisistä yhteyksistä komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Lounais-Euroopan suurnopeusrautatieyhteyttä koskevaan ensisijaiseen hankkeeseen nro 3 kuuluva Figuerasin ja Perpignanin osuus kuuluu myös pikakäynnistysohjelmaan.

Kasvualoitteeseen sisältyvien hankkeiden lisäksi komissiolla on ollut tilaisuus vakuuttaa arvoisalle jäsenelle useita kertoja, että kaikki Galiciaa koskevat TEN-hankkeet sisältyvät komission 1. lokakuuta 2003 esittämiin yhteisön suuntaviivoihin, jotka ovat parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsittelyssä.

Yhteisö myöntää rahoitusta voimassa olevien asetusten ja budjettimäärärahojen mukaisesti. Komission 1. lokakuuta 2003 tekemiin ehdotuksiin sisältyi ehdotus Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) koskevan varainhoitoasetuksen muuttamisesta erityisesti nostamalla talousarviosta TEN-hankkeille varatun osuuden enimmäismäärä 10 prosentista 30 prosenttiin rajat ylittäviä hankkeita koskevien töiden kustannuksista. Valtiovarainministerineuvosto sai 25. marraskuuta 2003 pitämässään kokouksessa aikaan poliittisen sopimuksen ja hyväksyi osuuden nostamisen 20 prosenttiin. Samalla se laajensi kyseisen 20 prosentin enimmäisosuuden soveltamisalaa hankkeisiin, joihin liittyy luonnonmuodostumista aiheutuvia esteitä. Näitä määräyksiä voidaan soveltaa heti, kun ne on hyväksytty lopullisesti.

Euroopan kasvualoitetta tuetaan myös innovatiivisilla rahoitusmuodoilla. Siten komissio valmistelee uutta takausjärjestelmää, jonka tarkoituksena on kattaa TEN-hankkeiden erityiset kaupalliset riskit rakentamisen jälkeisessä vaiheessa.

Euroopan investointipankki (EIP) osallistuu myös aktiivisesti kasvualoitteeseen TEN-hankkeille suunnatulla investointijärjestelmällään. EIP on sitä paitsi tehnyt tarvittavat päätökset strukturoidun rahoitusvälineen (SFF-rahoitusväline) vahvistamiseksi. EIP rahoittaa tämän rahoitusvälineen avulla sellaisten hankkeiden riskejä, joita ei muuten olisi voitu kattaa perinteisillä lainavälineillä. EIP nostaa myös riskipääomatukeaan ja esittää uusia innovatiivisia välineitä, kuten arvopaperisointijärjestelmiä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/75

---

(2004/C 84 E/0080)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3643/03

esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn uudistus

Neuvosto vahvisti vuonna 1998 oliiviöljylle kansalliset taatut määrät käyttäen lukuja, jotka komissio ja tilintarkastustuomioistuin erityiskertomuksessaan 2/98 asettivat kyseenalaisiksi. Vuoden 1998 YMJ:n uudistuksen tavoitteisiin kuului luotettavan tiedon saaminen todellisesta tuotannosta. Kansallisten taattujen määrien ylittäminen merkitsi rangaistuksia, jotka määrittivät kaudella 2000—2002 saatavien tukien määrän. Nykyisessä ehdotuksessa komissio ehdottaa kyseistä kautta tulevien tukien laskentaperustaksi.

Katsooko komissio, että sen itse epäluotettaviksi luokittelemien tietojen käyttö ei aiheuta häiriöitä tukien jaossa tulevaisuudessa? Mitä keinoja komissio on käyttänyt tarkistaakseen tiedot, joita käytettiin kansallisten taattujen määrien määrittämisessä vuonna 1998? Mitkä olivat tarkistuksen tulokset?

Kansainvälisen oliiviöljyneuvoston vuonna 1996 pidetyssä kokouksessa otettiin käyttöön pieniä muutoksia, jotka Kreikan tapauksessa merkitsivät keskimääräisen tuotannon vähentämistä kahdeksalla prosentilla ja varastoja 63 prosentilla. Italian piti vähentää varastoja 54 prosentilla ja lisätä tuotantoa kolmella prosentilla, Espanjan puolestaan oli vähennettävä hieman tuotantoaan. Tämä merkitsisi, että Italian ja Kreikan oliiviöljyn tuotantomäärät olisivatkin huomattavasti suurempia kuin esitetyt määrät. Kuinka komissio selittää kansainvälisen oliiviöljyneuvoston kokouksessa marraskuussa 1996 hyväksytyt muutokset? Voisiko olla olemassa muita uskottavampia selityksiä, jotka perustuvat kansallisten taattujen määrien määrittämisessä käytettyjen tuotantomäärien alhaiseen luotettavuuteen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2004)

Kansallisten taattujen määrien jakamista koskeva neuvoston vuonna 1998 tekemä päätös perustuu useisiin näkökohtiin, joita ovat muun muassa edellisen viisivuotisjakson tuotanto suurimman ja pienimmän tuotannon vuosia lukuun ottamatta sekä alan tilanne eri jäsenvaltioissa.

Riippumattomissa Olistat- ja Oliarea-tutkimuksissa saadut tiedot ovat vahvistaneet, että kansallisten taattujen määrien jako vastasi vuoden 1998 oliiviöljyntuotannon rakennetta.

Komissio ehdottaa, että uudistuksen ensimmäiseen pakettiin kuuluvien muiden alojen tavoin oliiviöljyalan kansallisten enimmäismäärien laskennassa käytettäisiin perusteena tuottajien saamien maksujen keskiarvoa viitejaksolla, joka oliiviöljyntuotannossa tarkoittaa markkinointivuosia 2000/2001 ja 2002/2003. Tällä viitejaksolla on uudistuksessa keskeinen asema, sillä sen avulla voidaan varmistaa erityisesti se, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) eri alojen kohtelussa noudatetaan loogista ja rahoituksellista yhtenäisyyttä.

Komission pyynnöstä kansainvälinen oliiviöljyneuvosto on tarkastellut uudelleen jäsenvaltioita koskevia tilastotietoja parantaakseen eri tietojen ja erityisesti markkinahintojen yhdenmukaisuutta.

Tietojen keräämisessä käytettyjen menetelmien analyysissä on käynyt ilmi, että tietyissä jäsenvaltioissa oliiviöljyn käyttöä koskevissa tiedoissa otettiin huomioon ainoastaan käyttö ihmisravintona, vaikka myös teollinen käyttö ja hävikki olisi pitänyt ottaa huomioon. Samalla on vahvistettu, että tietyistä jäsenvaltioista saatujen tietojen tarkkuus oli korkeintaan 12 prosenttia, mikä johtui valtioiden kaupan pitämisen rakenteesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/76

---

(2004/C 84 E/0081)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3653/03

esittäjä(t): Jean-Louis Bernié (EDD) komissiolle

(2. joulukuuta 2003)

Aihe:   Lintudirektiivin tulkintaohjeet

Kirjalliseen kysymykseen P-1495/03 (1) komission jäsen Wallströmin 22. toukokuuta 2003 antamassa vastauksessa komissio lupaa toimittaa kysymyksen esittäjälle ranskankielisen version lintudirektiivin tulkintaohjeista.

Milloin kyseiset ohjeet toimitetaan minulle?

Milloin se esitellään Euroopan parlamentin ympäristövaliokunnalle ja metsästystä, kalastusta ja ympäristöä käsittelevälle Euroopan parlamentin työryhmälle?

Milloin ja millä tavalla näitä ohjeita aletaan soveltaa, kun otetaan huomioon yhteisön tuomioistuimen äskettäinen tuomio metsästystä koskevista poikkeuksista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 2004)

Komissio on täysin tietoinen siitä, että se on luvannut toimittaa Euroopan parlamentille kyseisen oppaan heti, kun se saadaan valmiiksi. Oppaan toimittaminen on viivästynyt, sillä sitä varten tarvittiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös asiassa C-182/02 (Ranskan Conseil d'état (korkein hallinto-oikeus) on pyytänyt yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan tulkinnasta).

Direktiivin 79/409/ETY 7 artiklan säännöksiä koskevat ohjeet ovat jo saatavilla kolmella kielellä osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/environment/nature/sustainable_hunting.htm).

Yhteisöjen tuomioistuin on nyt tehnyt päätöksen asiassa C-182/02, ja komissio viimeistelee opasta parhaillaan. Komission on vielä saatettava loppuun tekstin tekniset ja juridiset tarkistukset ja käännätettävä teksti ensin ranskaksi ja saksaksi. Komission tarkoituksena on toimittaa opas vuoden 2004 alussa Euroopan parlamentin ympäristöasioita käsittelevälle valiokunnalle, Euroopan parlamentin metsästystä, kalastusta ja ympäristöä käsittelevälle laajennetulle työryhmälle (Intergroup on ”Fieldsports, Fishing & Conservation”) sekä niille parlamentin jäsenille, jotka ovat opasta pyytäneet.

Oppaan tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita ja muita asiaan liittyviä tahoja direktiivin 79/409/ETY metsästystä koskevien säännösten täytäntöönpanossa. Oppaassa otetaan huomioon kaikki yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevat tuomiot, mukaan lukien viimeisin tuomio edellä mainitun direktiivin 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan tulkinnasta.

---

(1)  EUVL C 58 E, 6.3.2004, s. 73.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/77

---

(2004/C 84 E/0082)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3655/03

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Euron seteleiden ja kolikoiden väärentäminen

Julkisuuteen on tullut tietoja, joiden mukaan euroalueen maissa esiintyy hyvin usein väärennettyjä euron seteleitä. Erityisesti Kreikassa on havaittu jopa väärennettyjä kahden euron kolikoita, ja samojen tietojen mukaan Bulgariassa toimii euroseteleiden väärennöspaja ja Turkissa kolikoiden väärennöspaja. Eurobaro-metrissa nro 58 viitataan lisäksi kyselytutkimuksen tuloksiin, joiden mukaan suuri osa euroalueen väestöstä on yhä henkisesti sidoksissa vanhaan kansalliseen valuuttaan ja katsoo euron olevan vastuussa hintojen pyöristykseen ylöspäin. Euroopan keskuspankki on ilmoittanut perustaneensa yhdessä tärkeimpien setelirahojen painatusviranomaisten kanssa väärennöksiä torjunnasta vastaavan keskuspankkien ryhmän (C.B.C.D.G.).

Pitääkö komissio euron käyttöönoton valmistelutoimia ja riittävän ajoissa aloitettua väärennöksien torjuntaa riittävinä?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(2. helmikuuta 2004)

Euron käyttöönottoon liittyneet hyvin vähäiset ongelmat ovat osoitus siitä, että komissio ja muut toimijat ovat onnistuneet valmistelutyössään. Komission tiedonannossa (1) Eurooppa-neuvostolle (”Selvitys käteisen eurorahan käyttöönotosta”) todetaan seuraavaa: ”Onnistumisesta voidaan kiittää jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten (EKP:n ja Euroopan komission), kansallisten keskuspankkien, rahoituslaitosten, kauppojen, valvontaviranomaisten ja rahankuljettajien korkealaatuista ja äärimmäisen huolellista valmistautumista sekä kansalaisten aktiivista ja innostunutta osallistumista, sillä ilman heitä vaihto-operaatio ja euron nopea levitys eivät olisi onnistuneet” (2).

Komissio suhtautuu vakavasti kansalaisten näkemyksiin euron käyttöönotosta ja aikoo tehostaa euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevaa tiedotustaan vuonna 2004. Tavoitteena on ensinnäkin oikaista väärät tiedot euron käyttöönoton aiheuttamasta hintojen noususta. Lisäksi pyritään keskittymään positiivisiin uutisiin kuten rajatylittävistä maksuista perittävien palvelumaksujen alenemiseen.

Komissio, Euroopan keskuspankki, Europol ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet lukuisia toimia, joilla tehostetaan euroseteleiden ja -kolikoiden väärennösten torjuntaa.

Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat:

| — | Jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja muiden organisaatioiden tasolla on luotu oikeudellinen kehys ja järjestelmät, joilla tehostetaan väärennösten torjunnasta vastaavien viranomaisten toimintaa (lainvalvontaviranomaiset, jäsenvaltioiden sekä liittymässä olevien ja kolmansien maiden keskuspankit, valtiovarainministeriöt jne.). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja muiden organisaatioiden tasolla on luotu oikeudellinen kehys ja järjestelmät, joilla tehostetaan väärennösten torjunnasta vastaavien viranomaisten toimintaa (lainvalvontaviranomaiset, jäsenvaltioiden sekä liittymässä olevien ja kolmansien maiden keskuspankit, valtiovarainministeriöt jne.).

| — | Väärennöksiin kohdistettavia rikosoikeudellisia toimenpiteitä on tehostettu. |
| --- | --- |

—

Väärennöksiin kohdistettavia rikosoikeudellisia toimenpiteitä on tehostettu.

| — | Väärennösten torjuntaan osallistuville tahoille on järjestetty intensiivistä yleis- ja erikoiskoulutusta kansallisella, kansainvälisellä ja unionin tasolla. Keskeinen väline on tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta varten perustettu komission hallinnoima Perikles-ohjelma. |
| --- | --- |

—

Väärennösten torjuntaan osallistuville tahoille on järjestetty intensiivistä yleis- ja erikoiskoulutusta kansallisella, kansainvälisellä ja unionin tasolla. Keskeinen väline on tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta varten perustettu komission hallinnoima Perikles-ohjelma.

| — | Asiaan liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa valvotaan jatkuvasti; tarvittaessa annetaan kertomuksia ja ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

Asiaan liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa valvotaan jatkuvasti; tarvittaessa annetaan kertomuksia ja ehdotuksia.

EU:n ja kansallisella tasolla toteutettu euroväärennösten torjunta on tuottanut hyviä tuloksia ja luonut kansalaisille turvallisemman toimintaympäristön.

Nämä toimet aloitettiin jo ennen eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönottoa. Europolin valtuudet ulotettiin koskemaan rahanväärennökset vuonna 1999. Rikosoikeudellisen suojan parantamisesta päätettiin toukokuussa 2000 (3) määrittämällä vähimmäisseuraamukset ja laajentamalla rangaistavien tekojen käsitettä. Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2001 (4), jossa säädetään euroväärennösten torjuntatoimista, annettiin kesäkuussa 2001.

---

(1)  KOM(2002) 124 lopullinen.

(2)  Europaper No44 - huhtikuu 2002.

(3)  Neuvoston puitepäätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, EYVL L 140, 14.6.2000.

(4)  Euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä 28 päivänä kesäkuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2001, EYVL L 181, 4.7.2001. Laajennettu koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa yhtenäisvaluutaksi, 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella, EYVL L 181, 4.7.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/78 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/78

---

(2004/C 84 E/0083)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3668/03

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) ja María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Altean sataman laajennuksen vaikutukset kasvistoon ja eläimistöön

Useiden yliopistojen sekä ympäristö- ja kansalaisjärjestöjen tavoin haluamme varoittaa komissiota Altean sataman laajennushankkeen erityisesti Posidonia-kasvustoille ja delfiiniyhdyskunnille aiheuttamista vakavista seurauksista. Komissio on ollut yhteydessä suoraan Espanjan viranomaisiin tapauksen selvittämiseksi, ja se tietää, että aluehallitus suunnittelee siirtävänsä 40 hehtaaria hankkeen takia uhatuksi joutunutta Posidonia-kasvustoa uudelle kasvupaikalle. Useimmat asiantuntijat pitävät kyseistä vaihtoehtoa kuitenkin mahdottomana, sillä kasvuston siirtoon liittyy suuria ongelmia ja alueella asuva delfiiniyhdyskunta on erittäin riippuvainen kasvustosta.

Komissio ilmoitti kirjalliseen kysymykseen P-1450/03 (1)23. toukokuuta 2003 antamassaan vastauksessa, että se jatkaisi tapauksen tutkimista ja tekisi päätöksen lähitulevaisuudessa.

Voiko komissio kertoa, mihin tuloksiin se on tullut Altean sataman laajennushankkeen ympäristövaikutuksia koskevissa tutkimuksissaan?

Voiko komissio ilmoittaa, mitä päätöksiä se on tähän mennessä tehnyt kyseisessä asiassa?

Ovatko komission asiantuntijoiden näkemykset samansuuntaisia yliopistoilta saatujen lausuntojen kanssa, joiden mukaan hallituksen esittämä ratkaisu kasvuston siirrosta on mahdoton?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Komissio on tullut käytettävissä olevien tietojen perusteella siihen tulokseen, että Espanjan viranomaiset ovat noudattaneet moitteettomasti yhteisön ympäristölainsäädäntöä Altean sataman laajennushankkeen yhteydessä. Komissio on todennut, että kyseisen hankkeen ympäristövaikutuksista on laadittu arviointi. Arvioinnin tulosten perusteella hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia lähellä sijaitsevaan, yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen, jonka Espanjan viranomaiset ovat ehdottaneet Natura 2000 -verkkoa varten. Hanke vaikuttaa sitä paitsi vain yhteen prosenttiin (10—15 hehtaaria) alueella sijaitsevasta, yhteisön tärkeänä pitämästä luontotyypistä (Posidonia-kasvusto).

Sikäli kuin kyseisellä hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia alueeseen, yhteisön lainsäädäntö ei edellytä korvaavien toimenpiteiden hyväksymistä. Vaikka komissio onkin tietoinen Posidonia-kasvuston siirtoon liittyvistä teknisistä ongelmista, se ei kuitenkaan pysty ottamaan kantaa siirron toteutettavuuteen eikä arvioimaan etukäteen Espanjan viranomaisten hankkeen ympäristövaikutusten vähentämiseksi suunnittelemien muiden toimenpiteiden soveltuvuutta.

Kuten edellä on esitetty, Espanjan viranomaiset ovat todenneet, ettei hankkeella ole vaikutustenarviointi-tutkimuksen mukaan merkittäviä vaikutuksia alueeseen. Arvioinnissa on kiinnitetty erityistä huomiota neuvoston 21 päivänä toukokuuta 1992 luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta antaman direktiivin 92/43/ETY (2) 6 artiklan 3 kohtaan. Näin ollen Espanjan viranomaiset voivat kyseisen 6 artiklan 3 kohdan mukaan hyväksyä hankkeen toteuttamatta korvaavia toimenpiteitä. Espanjan viranomaisten alueen suojelemiseksi mahdollisesti myöhemmin toteuttamat toimet eivät kuulu yhteisöoikeuden piiriin.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 716.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/79

---

(2004/C 84 E/0084)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3669/03

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Apinatarha Camarlesissa

Centre de Recherches Primatologiques -niminen yritys toi jokin aika sitten Espanjaan yhteensä 298 makaki-apinaa, jotka on määrä sijoittaa Camarlesissa (Tarragonassa) sijaitsevaan eläinkokeita tekevään apinatar-haan. Komissio sai tietää asiasta jo aikaisemmin, kun esitin kirjallisen kysymykseni E-2259/02 (1). Katalonian aluehallituksen ympäristöasioista vastaava osasto (Departament de Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya) on takavarikoinut maahantuodut apinat siihen saakka, kunnes on saatu varmuus siitä, etteivät ne levitä tartuntoja tai tauteja väestön keskuuteen.

Espanjan viranomaiset ovat toistaiseksi evänneet apinatarhan toimiluvat. Itsehallintoalueen hallitukselta odotetaan parhaillaan lopullista päätöstä asiasta. Pyydän komissiota kuitenkin ottamaan kantaa seuraaviin kysymyksiin:

| — | Eikö komissio katso, että suunnitteilla olevien laitosten toimintasuunnitelma antaa aiheen ryhtyä toimiin Espanjan viranomaisia vastaan, jotta voitaisiin varmistaa, että apinatarha noudattaa toiminnassaan direktiivin 86/609/ETY (2) eläinkokeiden tarpeettoman päällekkäisyyden välttämistä koskevan 22 artiklan säännöksiä? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että suunnitteilla olevien laitosten toimintasuunnitelma antaa aiheen ryhtyä toimiin Espanjan viranomaisia vastaan, jotta voitaisiin varmistaa, että apinatarha noudattaa toiminnassaan direktiivin 86/609/ETY (2) eläinkokeiden tarpeettoman päällekkäisyyden välttämistä koskevan 22 artiklan säännöksiä?

| — | Onko komissio valmis ryhtymään toimiin, jotta voitaisiin varmistaa, että sekä kyseinen yhtiö että Espanjan viranomaiset noudattavat edellä mainitun direktiivin 5, 14 ja 15 artiklaa? |
| --- | --- |

—

Onko komissio valmis ryhtymään toimiin, jotta voitaisiin varmistaa, että sekä kyseinen yhtiö että Espanjan viranomaiset noudattavat edellä mainitun direktiivin 5, 14 ja 15 artiklaa?

| — | Tietääkö komissio, että suurin osa yhteisöön tuoduista apinoista on pitkähäntämakakeja (macaca fascicularis) ja että laji on julistettu rauhoitetuksi lajiksi villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (CITES) ja luokiteltu lähes uhanalaiseksi? Tietääkö |
| --- | --- |

—

Tietääkö komissio, että suurin osa yhteisöön tuoduista apinoista on pitkähäntämakakeja (macaca fascicularis) ja että laji on julistettu rauhoitetuksi lajiksi villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (CITES) ja luokiteltu lähes uhanalaiseksi? Tietääkö

komissio, että alkuperämaat — pääasiassa Malesia ja Filippiinit — kielsivät aikoinaan pitkähäntämaka-kien (macaco cangrejero, joka on toinen tuoduista lajeista) viennin maasta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Komission tietoon ei ole tullut tietoja, jotka viittaisivat siihen, että kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta 24 päivänä marraskuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/609/ETY 22 artiklan säännöksiä ei noudatettaisi.

Direktiivin 5, 14 ja 15 artikla koskevat eläinten hoitoa ja säilytystä, henkilökunnan koulutusta ja eläimiä kasvattavien ja toimittavien laitosten hyväksyntää, ja niiden soveltaminen kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Komission tietoon ei tähän mennessä ole tullut tietoja, jotka viittaisivat siihen, että näitä säännöksiä ei noudatettaisi, ja näin ollen komissiolla ei ole perusteita tutkia asiaa.

Komissio on tietoinen siitä, että kyseinen Macaca fascicularis -laji sisältyy CITES-sopimuksen liitteeseen II ja sitä vastaavaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen B (3). Tällaisten lajien tuonti yhteisöön on sallittua vain, jos alkuperämaa on myöntänyt asianmukaisen vientiluvan (ja tällöin noudattanut joidenkin maiden vientikieltopäätöksiä) ja jos kyseinen jäsenvaltio — tarvittaessa muita jäsenvaltioita kuultuaan — katsoo, että tuonti ei ole uhka lajin säilymiselle. Tässä asiassa komission käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että apinoita ei oteta alkuperäisistä luonnonvaraisista populaatioista. Näin ollen tuonnilla, johon sovelletaan vientilupasäännöstä, ei ole rikottu CITES-sopimusta tai asetusta (EY) N:o 338/97.

---

(1)  EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 214.

(2)  EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

(3)  EYVL L 61, 3.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/80

---

(2004/C 84 E/0085)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3673/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön tuki monikansalliselle Gerry Weber -yhtiölle

Saksasta lähtöisin oleva monikansallinen yhtiö Gerry Weber omisti vaatetusalan yrityksen Figueiró dos Vinhosissa Portugalissa. Yritys työllisti 150 ihmistä, mutta se lopetti toimintansa vuoden alusta, vaikka se oli ilmeisesti saanut yhteisön tukea toimintaansa.

Tämän jälkeen eräs toinen yritys hankki yhtiön toimitilat ja käynnisti toiminnan siellä uudelleen.

| 1. | Saiko Gerry Weber yhteisön tukea vaatetehtaaseensa Figueiró dos Vinhosissa Portugalissa? |
| --- | --- |

1.

Saiko Gerry Weber yhteisön tukea vaatetehtaaseensa Figueiró dos Vinhosissa Portugalissa?

| 2. | Jos sai, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Gerry Weber Portugal Confecções -yhtiön johdon tekemän tehtaan sulkemispäätöksen johdosta? |
| --- | --- |

2.

Jos sai, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Gerry Weber Portugal Confecções -yhtiön johdon tekemän tehtaan sulkemispäätöksen johdosta?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2004)

| 1. | Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Gerry Weber -yhtiö on saanut yhteisön tukea vuosina 1994—1999 sovelletun yhteisön toisen tukikehyksen (YTK II) aikana ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevasta ohjelmasta (1), muun muassa 226 525,26 euroa Euroopan sosiaalirahastosta (ESR).
  Lisäksi komissio muistuttaa, että yritystoiminnan jatkuvuudelle ei aseteta ehtoja ESR:n rahoitusta myönnettäessä vaan tukirahoituksen myöntämistä säätelee pikemminkin senhetkisissä asetuksissa säädettyjen hyväksymis- ja tukikelpoisuuskriteerien noudattaminen.
  Yhtiö on saanut osarahoitusta myös Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) 809 823,86 euroa PNICIAP (2) 1998 -ohjelmaan (YTK I) hyväksytyn hankkeen perusteella ja elinkeinotoiminnan nykyaikaistamista koskevaan vuoden 1994 ohjelmaan (YTK II) hyväksytyn hankkeen perusteella.
  Suuntaviivat, joiden mukaan investointituella tuetun omaisuuden on säilyttävä vähintään viiden vuoden ajan investointiajankohdan jälkeen, annettiin komissiosta vasta 10. maaliskuuta 1998 jälkeen. |
| --- | --- |

1.

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Gerry Weber -yhtiö on saanut yhteisön tukea vuosina 1994—1999 sovelletun yhteisön toisen tukikehyksen (YTK II) aikana ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevasta ohjelmasta (1), muun muassa 226 525,26 euroa Euroopan sosiaalirahastosta (ESR).

Lisäksi komissio muistuttaa, että yritystoiminnan jatkuvuudelle ei aseteta ehtoja ESR:n rahoitusta myönnettäessä vaan tukirahoituksen myöntämistä säätelee pikemminkin senhetkisissä asetuksissa säädettyjen hyväksymis- ja tukikelpoisuuskriteerien noudattaminen.

Yhtiö on saanut osarahoitusta myös Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) 809 823,86 euroa PNICIAP (2) 1998 -ohjelmaan (YTK I) hyväksytyn hankkeen perusteella ja elinkeinotoiminnan nykyaikaistamista koskevaan vuoden 1994 ohjelmaan (YTK II) hyväksytyn hankkeen perusteella.

Suuntaviivat, joiden mukaan investointituella tuetun omaisuuden on säilyttävä vähintään viiden vuoden ajan investointiajankohdan jälkeen, annettiin komissiosta vasta 10. maaliskuuta 1998 jälkeen.

| 2. | Komissio haluaa muistuttaa, että EY on antanut työntekijöiden edustajille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista menettelyistä useita direktiivejä, joita voidaan ehkä soveltaa yritysten sulkemis-tilanteisiin. Tällaisia direktiivejä ovat esimerkiksi työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/59/EY (3), eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY (4) ja työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY (5). Kaksi ensin mainittua direktiiviä on jo saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallisia lainsäädäntöjärjestelmiä. Näin ollen on jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten asia arvioida, onko kyseisiä direktiivejä sovellettu moitteettomasti ja tehokkaasti yksittäisiin tapauksiin. Viimeisenä mainittu direktiivi on saatettava osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä vasta 23. maaliskuuta 2005 mennessä. |
| --- | --- |

2.

Komissio haluaa muistuttaa, että EY on antanut työntekijöiden edustajille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista menettelyistä useita direktiivejä, joita voidaan ehkä soveltaa yritysten sulkemis-tilanteisiin. Tällaisia direktiivejä ovat esimerkiksi työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/59/EY (3), eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY (4) ja työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY (5). Kaksi ensin mainittua direktiiviä on jo saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallisia lainsäädäntöjärjestelmiä. Näin ollen on jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten asia arvioida, onko kyseisiä direktiivejä sovellettu moitteettomasti ja tehokkaasti yksittäisiin tapauksiin. Viimeisenä mainittu direktiivi on saatettava osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä vasta 23. maaliskuuta 2005 mennessä.

---

(1)  Päätös N:o C (1994) 379, 25.2.1994.

(2)  Programa Nacional de Interesse Comunitário de Incentivo a Actividade Produtiva (yhteisön etua koskeva kansallinen ohjelma tuotantotoiminnan kannustamiseksi).

(3)  EYVL L 225, 12.8.1998.

(4)  EYVL L 254, 30.9.1994.

(5)  EYVL L 80, 23.3.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/81

---

(2004/C 84 E/0086)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3677/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Praton kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1114/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Praton kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että kyseinen kaupunki on esittänyt hankkeita, mutta sille ei ole myönnetty tukea.

Voiko komissio kertoa, miksi hankkeita ei ole kelpuutettu?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/82

---

(2004/C 84 E/0087)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3678/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Ternin kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1116/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Ternin kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että kyseinen kaupunki on esittänyt hankkeita, mutta sille ei ole myönnetty tukea.

Voiko komissio kertoa, miksi hankkeita ei ole kelpuutettu?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/82

---

(2004/C 84 E/0088)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pesaron kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1111/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pesaron kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/82

---

(2004/C 84 E/0089)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3680/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Firenzen kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1106/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Firenzen kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että kyseinen kaupunki on esittänyt hankkeita, mutta sille ei ole myönnetty tukea.

Voiko komissio kertoa, miksi hankkeita ei ole kelpuutettu?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/83 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/83

---

(2004/C 84 E/0090)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3681/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pisan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1112/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pisan kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/83 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/83

---

(2004/C 84 E/0091)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Anconan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1104/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Anconan kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/83 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/83

---

(2004/C 84 E/0092)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3683/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Carraran kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1105/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Carraran kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/84

---

(2004/C 84 E/0093)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Livornon kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1107/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Livornon kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/84

---

(2004/C 84 E/0094)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3685/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maceratan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1108/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Maceratan kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/84

---

(2004/C 84 E/0095)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3686/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Massan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1109/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Massan kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/85 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/85

---

(2004/C 84 E/0096)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3687/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pistoian kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1113/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pistoian kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kyseiselle kunnalle ollut vuoteen 1999 mennessä myönnetty minkäänlaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt mainittua vuotta seuranneina varainhoitovuosina hankkeita, saanut rahoitusta ja käyttänyt mahdollisesti myönnettyjä varoja?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/85 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/85

---

(2004/C 84 E/0097)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Perugian kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1110/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Perugian kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että kaupunki on hakenut tukea kahdelle hankkeelle, vuosina 1997 ja 1998, mutta kummassakaan tapauksessa sille ei myönnetty rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, miksi kyseisiä hankkeita ei pidetty tukikelpoisina?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/85 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/85

---

(2004/C 84 E/0098)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3689/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sienan kunnalle Ecos-Ouverture-ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi saman esittäjän kysymykseen E-1115/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Sienan kunta esittänyt Ecos-Ouverture-ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että kaupunki teki vuonna 1999 ehdotuksen kahdesta hankkeesta, mutta kummallekaan niistä ei myönnetty rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, miksi kyseisiä hankkeita ei pidetty tukikelpoisina?

Onko komissio saanut jo päätökseen vastauksessa mainitsemansa lopulliset raportit, ja jos on, voiko se kertoa niiden tuloksista?

Michel Barnier'n komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3677/03, E-3678/03, E-3679/03,

E-3680/03, E-3681/03, E-3682/03, E-3683/03, E-3684/03,

E-3685/03, E-3686/03, E-3687/03, E-3688/03 ja E-3689/03

(15. tammikuuta 2004)

Osana Ecos-Ouverture-ohjelmaa julkaistiin kaksi ehdotuspyyntöä vuosina 1997 ja 1998. Muita ehdotuspyyntöjä ei ole julkaistu myöhemmin. Näin ollen mikään mainitusta kahdeksasta paikallisesta viranomaisesta — Ancona, Carrara, Liverno, Macerata, Massa, Pesaro, Pisa ja Pistoia — ei ole voinut saada ohjelmaan liittyvää rahoitusta vuoden 1999 jälkeen.

Näiden kahden ehdotuspyynnön tuloksena komissio on vastaanottanut yli 300 pyyntöä. Valintamenettelyssä on otettu huomioon ehdotuspyynnöissä julkaistut perusteet. Tältä pohjalta hyväksyttiin 63 parasta hanketta (31 vuonna 1997 ja 32 vuonna 1998).

Edellä mainituissa kirjallisissa kysymyksissä mainittujen yhteisöjen esittämät hankkeet hylättiin seuraavista syistä:

| — | Firenzen kunta: Innocenters-hanketta ei hyväksytty kumppanuuden, työohjelman ja budjetin kuvauksessa ilmenneiden heikkouksien vuoksi; |
| --- | --- |

—

Firenzen kunta: Innocenters-hanketta ei hyväksytty kumppanuuden, työohjelman ja budjetin kuvauksessa ilmenneiden heikkouksien vuoksi;

| — | Praton kunta: Ecotex-hanketta ei hyväksytty työohjelman ja budjetin kuvauksen esittelyssä ilmenneiden heikkouksien vuoksi; |
| --- | --- |

—

Praton kunta: Ecotex-hanketta ei hyväksytty työohjelman ja budjetin kuvauksen esittelyssä ilmenneiden heikkouksien vuoksi;

| — | Sienan kunta: Femeco-hanketta ei hyväksytty kumppanuuden, työohjelman ja budjetin kuvauksessa ilmenneiden heikkouksien vuoksi; |
| --- | --- |

—

Sienan kunta: Femeco-hanketta ei hyväksytty kumppanuuden, työohjelman ja budjetin kuvauksessa ilmenneiden heikkouksien vuoksi;

| — | Sienan provinssi: Thermal Management -hanke ei täyttänyt kumppaneiden asemaa ja rahoitus-sitoumusta koskevia vähimmäiskelpoisuusehtoja; |
| --- | --- |

—

Sienan provinssi: Thermal Management -hanke ei täyttänyt kumppaneiden asemaa ja rahoitus-sitoumusta koskevia vähimmäiskelpoisuusehtoja;

| — | Perugian ja Ternin provinssit (Umbrian alueen kanssa): Womanenterprise-hanketta ei voitu rahoittaa MEDA-rahaston vetäydyttyä ohjelman yhteisrahoituksesta ja koska siten ei voitu saada yhteisrahoitusta hankkeille, jotka unioniin ja MEDA-maihin kuuluvien yhteisöjen muodostamat kumppanit olivat esittäneet; |
| --- | --- |

—

Perugian ja Ternin provinssit (Umbrian alueen kanssa): Womanenterprise-hanketta ei voitu rahoittaa MEDA-rahaston vetäydyttyä ohjelman yhteisrahoituksesta ja koska siten ei voitu saada yhteisrahoitusta hankkeille, jotka unioniin ja MEDA-maihin kuuluvien yhteisöjen muodostamat kumppanit olivat esittäneet;

| — | Umbrian alue: Record-hanke ei täyttänyt vähimmäiskelpoisuusehtoja Feder- ja Phare-rahastoille hyväksyttyjen yhteisrahoituksen tasojen osalta; |
| --- | --- |

—

Umbrian alue: Record-hanke ei täyttänyt vähimmäiskelpoisuusehtoja Feder- ja Phare-rahastoille hyväksyttyjen yhteisrahoituksen tasojen osalta;

| — | ”Biorégionalisme”-niminen alueellinen yksikkö Perugiassa: Bioregional Sudira -hanketta ei hyväksytty kumppanuuden, työohjelman ja budjetin kuvauksessa ilmenneiden heikkouksien vuoksi. |
| --- | --- |

—

”Biorégionalisme”-niminen alueellinen yksikkö Perugiassa: Bioregional Sudira -hanketta ei hyväksytty kumppanuuden, työohjelman ja budjetin kuvauksessa ilmenneiden heikkouksien vuoksi.

Ecos-Ouverture-ohjelma on tarkoitus päättää vuoden 2004 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Yhteisön Interreg-aloite vastaa tällä hetkellä ja vuosina 2000—2006 alueiden välisen yhteistyön rahoituksesta.

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 139.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/86

---

(2004/C 84 E/0099)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Ternin kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0973/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Ternin kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Ternin kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/87

---

(2004/C 84 E/0100)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3705/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Anconan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0961/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Anconan kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Anconan kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/87

---

(2004/C 84 E/0101)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3706/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Carraran kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0962/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Carraran kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Carraran kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/87

---

(2004/C 84 E/0102)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3707/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Firenzen kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0963/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Firenzen kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Firenzen kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/88

---

(2004/C 84 E/0103)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3708/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Livornon kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0964/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Livornon kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Livornon kunta esittänyt sille vastauspäivämärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/88

---

(2004/C 84 E/0104)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3709/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maceratan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0965/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Maceratan kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Maceratan kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/88

---

(2004/C 84 E/0105)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3710/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Massan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0966/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Massan kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Massan kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/89

---

(2004/C 84 E/0106)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3711/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Perugian kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0967/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Perugian kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Perugian kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/89

---

(2004/C 84 E/0107)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3712/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pesaron kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0968/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pesaron kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Pesaron kunta vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen esittänyt sille kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/89

---

(2004/C 84 E/0108)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3713/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pisan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0969/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pisan kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Pisan kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/90 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/90

---

(2004/C 84 E/0109)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3714/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Praton kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0971/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Praton kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Praton kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän (25. huhtikuuta 2003) jälkeen kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/90 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/90

---

(2004/C 84 E/0110)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3715/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sienan kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0972/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Sienan kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko Sienan kunta esittänyt sille vastauspäivämäärän jälkeen (25. huhtikuuta 2003) kyseistä ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/90 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/90

---

(2004/C 84 E/0111)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3716/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pistoian kunnalle Altener II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-0970/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pistoian kunta esittänyt Altener II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että kunta on tehnyt ehdotuksen yhdestä hankkeesta, mutta ei ole saanut siihen tukea.

Voiko komissio kertoa, miksi tukea ei myönnetty ja onko kyseinen kunta esittänyt myöhemmin muita hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/91

---

(2004/C 84 E/0112)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3717/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Massan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0966/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Massan kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/91

---

(2004/C 84 E/0113)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3721/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Carraran kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0962/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Carraran kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/91

---

(2004/C 84 E/0114)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3722/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Firenzen kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0963/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Firenzen kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/92

---

(2004/C 84 E/0115)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3723/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Livornon kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0964/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Livornon kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/92

---

(2004/C 84 E/0116)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3724/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maceratan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0965/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Maceratan kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/92

---

(2004/C 84 E/0117)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3725/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Anconan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0961/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Anconan kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/93

---

(2004/C 84 E/0118)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3726/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pesaron kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0968/203 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pesaron kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/93

---

(2004/C 84 E/0119)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3727/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pisan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0969/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pisan kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/93

---

(2004/C 84 E/0120)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3728/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pistoian kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0970/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pistoian kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/94

---

(2004/C 84 E/0121)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3729/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Praton kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0971/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Praton kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/94

---

(2004/C 84 E/0122)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3730/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sienan kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0972/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Sienan kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/94

---

(2004/C 84 E/0123)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3731/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Ternin kunnalle Save II -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi 25. huhtikuuta 2003 kysymykseen E-0973/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Ternin kunta esittänyt Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei yhtäkään ehdotusta ole esitetty.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta tämän päivämäärän jälkeen esittänyt sille Save II -ohjelmaa koskevia hankkeita?

Loyola de Paladon komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3704/03, E-3705/03, E-3706/03, E-3707/03, E-3708/03, E-3709/03, E-3710/03, E-3711/03, E-3712/03, E-3713/03, E-3714/03, E-3715/03, E-3716/03, E-3717/03, E-3721/03, E-3722/03, E-3723/03, E-3724/03, E-3725/03, E-3726/03, E-3727/03, E-3728/03, E-3729/03, E-3730/03 ja E-3731/03

(28. tammikuuta 2004)

Komissio vastaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin, Anconan, Carraran, Firenzen, Livornon, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kuntia koskeviin 25 kirjalliseen kysymykseen, että Altener II- ja Save II -ohjelmat päättyivät vuonna 2002, joten huhtikuun 2003 jälkeen ei ole enää pyydetty eikä tehty uusia hanke-ehdotuksia.

Kirjallisen kysymyksen E-3716/03 osalta voidaan todeta, että Pistoian kaupunki vastasi vuoden 2001 ehdotuspyyntöihin tekemällä yhden Altener II -ohjelmaa koskevan ehdotuksen. Tätä Resred-ehdotusta ei hyväksytty eikä sille myönnetty tukea, koska riippumattomien asiantuntijoiden arvioinnissa pääteltiin, että ehdotukseen ei liittynyt riittävää eurooppalaista lisäarvoa eikä hyödyntämismahdollisuuksia, koska siinä keskityttiin lähinnä italialaisissa ja kreikkalaisissa kaupungeissa tehtäviin alustaviin toteutettavuustutkimuk-siin; lisäksi kielteiseen päätökseen vaikuttivat ehdotettua toimintamallia, hankkeen työryhmää, talousarviota jne. koskevat muut ongelmat.

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 169.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/95

---

(2004/C 84 E/0124)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3719/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sinkin aiheuttamien riskien arviointi

Tuotantoalat, joita asia koskee, ovat jo vuosia odottaneet sinkin riskinarviointiraporttia, josta on säädetty asetuksissa (ETY) 793/93 (1) ja (EY) 1488/94 (2), joissa on vahvistettu riskien arviointia koskevat periaatteet. Vastauksessaan edelliseen samaa aihetta koskevaan kysymykseen (29. lokakuuta 2001), komissio ilmoitti asettaneensa syyskuussa 2001 pidetyssä teknisessä kokouksessa 18 kuukauden määräajan, jonka kuluessa riskinarviointiraporttiin sisällytettävät lisätiedot on saatava ja/tai lisäkokeet tehtävä. Kyseiset 18 kuukautta ovat nyt kuluneet ja jos aikaa hukataan edelleen, tästä aiheutuu vakavia taloudellisia haittoja kyseessä olevalle teollisuudelle.

Edelliseen vedoten kysyn komissiolta,

| — | mitä esteitä asian päätökseensaannille vielä on |
| --- | --- |

—

mitä esteitä asian päätökseensaannille vielä on

| — | mihin päivämäärään mennessä asia voidaan vihdoin saada päätökseen? |
| --- | --- |

—

mihin päivämäärään mennessä asia voidaan vihdoin saada päätökseen?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Sinkkiteollisuus on saattanut päätökseen sinkin aiheuttamien riskien arviointiin liittyvät lisätutkimuksensa sen aikataulun mukaisesti, josta sovittiin Euroopan kemian toimiston olemassa olevia aineita (neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93, 23. maaliskuuta 1993) käsittelevässä teknisessä kokouksessa syyskuussa 2001. Tutkimuksen tulokset esiteltiin maaliskuussa 2003.

Sinkkiasiakirjan ”esittelijä” Alankomaat sekä jäsenvaltioiden asiantuntijat esittivät tehdystä työstä myönteisen arvion mutta katsoivat tarvitsevansa lisäaikaa kaikkien tutkimusraporttien koko sisältöön tutustumista varten. Näin ollen teknisissä kokouksissa on käyty useita keskusteluja siitä, missä muodossa sinkin biosaatavuutta koskevat tutkimustulokset pitäisi sisällyttää lopulliseen riskinarviointiraporttiin ja miten niitä pitäisi hyödyntää siinä. Tämä keskustelu saatettiin päätökseen edellisessä teknisessä kokouksessa joulukuussa 2003. ”Esittelijä” laatii nyt vuoden 2004 alussa täydellisen riskinarviointiraportin, josta on määrä keskustella seuraavassa teknisessä kokouksessa maaliskuussa 2004. Komissio odottaa, että jäsenvaltioiden asiantuntijat voivat viedä sinkkiasiakirjaa koskevat keskustelunsa päätökseen kyseisessä kokouksessa.

---

(1)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.

(2)  EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/96

---

(2004/C 84 E/0125)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3778/03

esittäjä(t): Jürgen Zimmerling (PPE-DE) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Henkilökohtaisten oikeuksien suojelu

Henkilökohtaisten oikeuksien suojelu vaihtelee paljon unionin jäsenvaltioissa. Esimerkiksi joissakin jäsenvaltioissa on yksityisyyden suojaa loukkaavan ilmaisun todistustaakka sillä oikeushenkilöllä tai yksityisellä henkilöllä, joka on esittänyt kyseisen ilmaisun, toisissa jäsenvaltioissa asia ei ole näin. Joissakin jäsenvaltioissa jää yksityisyyden suoja esimerkiksi merkittävien henkilöiden osalta melkein kokonaan painovapauden varjoon (tällainen tapaus on parhaillaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltävänä).

Onko komission mukaan tarpeellista antaa kaikkia jäsenvaltioita koskeva ehdotus henkilökohtaisten oikeuksien riittävästä suojasta? Katsooko komissio, että on järkevää ehdottaa — sopimuksenulkoisista velvoitteista annetun asetusehdotuksen 7 artiklan perusteella — säännöksiä, joissa henkilökohtaisten oikeuksien rikkomisesta säädetään kohtuullinen sakko?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(30. tammikuuta 2004)

Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen analyysiin, jossa painotetaan eroavaisuuksia aineellista yksityisoikeutta koskevassa jäsenvaltioiden lainsäädännösssä henkilöllisyyttä koskevien loukkausten ja intimiteettisuojan osalta.

Komissio ei tällä hetkellä suunnittele siviilioikeudellista vastuuta koskevan jäsenvaltioiden aineellisen oikeuden yhdenmukaistamista henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien osalta. Tämä aihe, joka koskee etenkin aineetonta vahinkoa, jota tuomioistuin arvioi erityisesti oikeuspaikan sosiaalis-taloudellisen taustan perusteella. Sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavaa oikeutta koskevasta komission Rooma II -ehdotuksesta neuvostossa käytävät keskustelut osoittavat lisäksi, että kaikki painovapauden alaa koskevat yhteisöaloitteet ovat hyvin arkaluontoisia, koska ne ovat tiiviissä yhteydessä jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten perusteisiin ja perustuslakien periaatteisiin.

Vaikka Rooma II -aloitteella ei pyritä lähentämään jäsenvaltioiden aineellista oikeutta, sillä kuitenkin pyritään toteuttamaan suurempi tasavertaisuus niiden uhrien kesken, joiden persoonaa on loukattu. Siinä säädetään saman oikeuden soveltamisesta riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa asia saatetaan tuomioistuinten käsiteltäväksi. Kyseisen aloitteen tarkoituksena on myös parantaa uhrien oikeudellisen aseman ennustettavuutta rajat ylittävissä riita-asioissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/97 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/97

---

(2004/C 84 E/0126)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3779/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Ternin kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1103/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Ternin kunta esittänyt pelastus-palvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/97 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/97

---

(2004/C 84 E/0127)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3780/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Carraran kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1092/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Carraran kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. toukokuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/97 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/97

---

(2004/C 84 E/0128)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3781/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Firenzen kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1094/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Firenzen kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/98

---

(2004/C 84 E/0129)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3782/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Livornon kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1093/2003 (1), jossa tiedusteltiin, onko Livornon kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/98

---

(2004/C 84 E/0130)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3783/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maceratan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1095/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Maceratan kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/98

---

(2004/C 84 E/0131)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3784/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Massan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1096/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Massan kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/99

---

(2004/C 84 E/0132)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3785/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Perugian kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1097/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Perugian kunta esittänyt pelastus-palvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/99

---

(2004/C 84 E/0133)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3786/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pesaron kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1098/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pesaron kunta esittänyt pelastus-palvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/99

---

(2004/C 84 E/0134)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3787/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pisan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1099/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pisan kunta esittänyt pelastuspalvelu-alan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/100

---

(2004/C 84 E/0135)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3788/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Pistoian kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1100/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Pistoian kunta esittänyt pelastus-palvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/100

---

(2004/C 84 E/0136)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3789/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Praton kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1101/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Praton kunta esittänyt pelastus-palvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/100

---

(2004/C 84 E/0137)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3790/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sienan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1102/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Sienan kunta esittänyt pelastus-palvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/101

---

(2004/C 84 E/0138)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3791/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Anconan kunnalle pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1091/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Anconan kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, ettei kunta ollut 22. huhtikuuta 2003 mennessä esittänyt minkäänlaisia hankkeita.

Voiko komissio kertoa, onko kyseinen kunta esittänyt edellä mainitun päivämäärän jälkeen hankkeita ja onko niille myönnetty rahoitusta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3779/03, E-3780/03, E-3781/03, E-3782/03, E-3783/03, E-3784/03, E-3785/03, E-3786/03, E-3787/03, E-3788/03, E-3789/03, E-3790/03 ja E-3791/03

(26. tammikuuta 2004)

Komissio viittaa yhteiseen vastaukseen, jonka se on antanut 22. huhtikuuta 2003 arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1198/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/3, E-1102/03 ja Ε-11103/03 (1).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 8. elokuuta 2003 yhteisön pelastuspalvelualan yhteistyötä koskeva ehdotuspyyntö (2). Vastaanotetuista 25 ehdotuksesta valittiin viisi, joista yhden oli esittänyt Rooman kunta. Muut Italian kunnat eivät esittäneet komissiolle ehdotuksia.

Seuraava tähän asiaan liittyvä ehdotuspyyntö julkaistaan helmikuun 2004 lopussa. Arvoisaa jäsentä kehotetaan tutustumaan Internet-sivuun http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm, jossa ilmoitetaan tästä viimeisestä yhteisön pelastuspalvelualan toimintaohjelman soveltamisalaan kuuluvasta ehdotuspyynnöstä.

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 144.

(2)  EUVL C 188, 8.8.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/101

---

(2004/C 84 E/0139)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3817/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Tietullien periminen Attiki Odos -moottoritiellä Ateenassa

Kreikan pääministeri Simitis on vihkinyt käyttöön (30. marraskuuta 2003 järjestetyssä puolueen juhlatilaisuudessa) Attiki Odos -moottoritien toiseksi viimeisen (näin ainakin ilmoitettiin) osuuden. Tätä moottoritietä on vihitty osuus osuudelta käyttöön viimeisen puolentoista vuoden ajan, perityt tietullit ovat jatkuvasti nousseet ja olivat 1. joulukuuta 2003 jo 2 euroa yksityisautoilta. Maksujen on ilmoitettu nousevan 2,8 euroon tai sen ylikin olympiakisojen päätyttyä.

Kreikan lehdistö on osuvasti luonnehtinut Attiki Odos -moottoritietä Euroopan kalleimmaksi tieksi, sillä ei ole aiempaa esimerkkiä vastaavanlaisesta tiestä, jonka käyttäminen maksaa näin paljon. On myös syytä huomata, ettei maksu edes vaihtele ajetun kilometrimäärän mukaan, mikä tarkoittaa, että 40 kilometrin matkan Attiki Odos -moottoritietä ajava käyttäjä maksaa saman hinnan kuin esimerkiksi vain 3 kilometrin matkan ajava käyttäjä.

Mikä on komission arvio perittävien tietullien suuruudesta ja siitä, että käyttömaksu on aina samansuuruinen? Onko edellä kuvattu järjestely sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa? Kuka nämä Attiki Odos -tien tietullit perii? Mikä oli ennakkoarvio tämän tiehankkeen kustannuksista ja paljonko se lopulta tuli maksamaan? Mikä oli yhteisön rahoitusosuuden yhteissumma (lainat, yhteisön kolmannesta tukikehyksestä myönnetyt varat ym.) hankkeen toteutuksessa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Direktiivi 1999/62/EY (1) kattaa verojen, tietullien ja käyttäjämaksujen kantamisen vähintään 12 tonnin painoisilta tavaraliikenteen ajoneuvoilta. Jäsenvaltioiden, jotka kantavat tietulleja alle 12 tonnin painoisilta ajoneuvoilta, yksityisautot mukaan luettuina, ei tarvitse noudattaa direktiiviin 1999/62/EY sisältyviä säännöksiä.

Direktiivi ei myöskään koske erityisten kaupunkiliikenteen maksujen käyttöönottoa eikä säänteleviä maksuja, jotka on erityisesti suunniteltu torjumaan ajankohtaan ja paikkaan liittyviä liikenneruuhkia. Attikan moottoritie on kaupunkimoottoritie, jonka tarkoitus on yhdistää taajamat Attikan tasangolla pääkaupunkialueen liikenneruuhkien purkamisen edistämiseksi. Kiinteän tietullin määrääminen ei riko direktiivin säännöksiä.

Kreikan viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen mukaan tullin määrä liittyy moottoritien rakentamisen ja huoltamisen, jotka hoitaa julkisen tarjouskilpailun jälkeen valittu yrittäjä, kustannuksiin. On myös syytä mainita, että toimilupakausi, jonka aikana yrittäjä soveltaa tietulleja, on rajattu 23 vuoteen ja että henkilöautoista kannettava enimmäistulli on määritelty 1,56 euron suuruiseksi kesäkuun 1994 hintoina. Inflaation jälkeen tämä vastaa tällä hetkellä 3 euron (ALV mukaan luettuna) enimmäistuilla.

Euroopan investointipankki on hyväksynyt 645 miljoonan euron lainan Attiki Odos -moottoritien toimiluvan haltijalle. Toimiluvan haltija käyttää lainaa toimilupasopimuksessa määrättynä yksityisen sektorin panoksena hankkeeseen.

Euroopan unionin Euroopan laajuista verkkoa (TEN) koskevasta talousarviosta on yhteisrahoitettu Attiki Odokseen liittyneitä tutkimuksia yhteensä 34 miljoonalla eurolla.

Attikan alueelliset toimintaohjelmat 1989—1993 ja 1994—1999 ovat osallistuneet Attiki Odos -hankkeeseen yhteensä 53 miljoonan euron summalla Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Toimintaohjelma ”Tieakselit 1994—1999” on yhteisrahoittanut Attiki Odos -hanketta 135 miljoonalla eurolla EAKR:sta.

Komissio on saanut Kreikan viranomaisilta hakemuksen, jossa pyydetään vahvistusta Attiki Odoksen yhteisrahoitukselle EAKR:sta tieväyliä, satamia ja kaupunkisuunnittelua kaudella 2000—2006 koskevan toimintaohjelman puitteissa. Komissio tarkastelee hakemusta parhaillaan.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä, EYVL L 187, 20.7.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/102

---

(2004/C 84 E/0140)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3822/03

esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Luontotyyppeihin ja yhteisön tärkeinä pitämiin lajeihin kohdistuvat huomattavan kielteiset vaikutukset Mallorcalla

Nykyinen Mallorcan aluehallitus (Conseil de Mallorca) on päättänyt muuttaa maanteitä koskevaa yleissuunnitelmaa. Kyseinen muutos merkitsee seuraavaa: Incan ja Manacorin välille rakennetaan moottoriliikennetie, Incan ja Sa Pobla y Llucmajorin välille kaksi moottoritietä, Palman ja Incan välistä moottoritietä levennetään rakentamalla kolmas kaista sekä Palman toista kehätietä laajennetaan. Tämä muutos on julkaistu 11. lokakuuta 2003 Baleaarien virallisen lehden numerossa 141.

Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY mukauttamisesta tieteen ja tekniikan kehitykseen (1) annetun direktiivin 97/62/EY liitteen I ja liitteen II mukaisesti joillakin näistä hankkeista on huomattava vaikutus yhteisön tärkeinä pitämiin luontotyyppeihin, jollaisia ovat villiöljypuiden (Oleo ceratonion) (Natura-koodi 2000: 9320) ja tietyn tammilajin (Quercion ilicis) (9340) muodostamat metsät, tai yhteisön tärkeinä pitämiin eläin- ja kasvilajeihin kuten Välimeren alueella elävään kilpikonnaan (Testudo hermanni) tai joihinkin hyönteisiin (Cerambryx cerdo). On tärkeätä ottaa huomioon, että jotkut näistä luontotyypeistä on rauhoitettu alueellisin säännöksin. On myös korostettava näiden luontotyyppien eläin- ja kasvilajien biologisen monimuotoisuuden merkitystä. Monet näistä on otettu uhanalaisia lajeja koskevaan kansalliseen luetteloon (30. maaliskuuta 1990 annettu asetus N:o 439/90). Jotkut rakennustöistä kärsimään joutuvat villiöljypuu- ja tammimetsät ovat Mallorcan saaren keskiosan ainoita.

Muutossuunnitelmassa ei myöskään esitetä tehtäväksi asianmukaista ympäristövaikutusten arviointia, vaikka tiedetään, että suunnitelmasta aiheutuu vakavia alueellisia, ympäristöä koskevia, sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, mukaan lukien laajan maatalousalueen tuhoutuminen.

Tietääkö komissio, miten kyseinen suunnitelma voi vaikuttaa yhteisön tärkeinä pitämiin luontotyyppeihin ja lajeihin?

Eikö komissio katso, että jotkut näistä alueista olisi sisällytettävä yhteisön tärkeinä pitämien alueiden luetteloon?

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo tahollaan ryhtyä?

(3. helmikuuta 2004)

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

Parlamentin jäsen tuo esiin Mallorcan aluehallituksen (Conseil de Mallorca) suunnitteleman Mallorcan saaren maanteitä koskevan yleissuunnitelman muuttamisen kielteiset ympäristövaikutukset. Samalla hän ilmoittaa, ettei aiheesta ole laadittu ympäristövaikutusten arviointia.

Komissio haluaisi ensiksi viitata vastauksiinsa, jotka se on äskettäin antanut jäsenen (2) esittämään kysymykseen E-3346/03 samoin kuin Marie Anne Isler Béguinin (3) esittämään kysymykseen E-3865/03, jotka myös koskevat Mallorcan saaren maanteitä koskevan yleissuunnitelman muuttamista Espanjan autonomisella alueella Baleaareilla.

Näissä vastauksissa komissio on selittänyt, että tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista parlamentin ja neuvoston 27. kesäkuuta 2001 antamaa direktiiviä 2001/42/EY (4) ei voida soveltaa, koska määräaika sen saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyy 21. heinäkuuta 2004. Toisaalta tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista neuvoston 27. kesäkuuta 1985 antama direktiivi 85/337/ETY (5) on voimassa, mutta sitä sovelletaan kehitettäviin konkreettisiin maantiehankkeisiin.

Parlamentin jäsen ilmoittaa kirjallisessa kysymyksessään, että maanteitä koskevan yleissuunnitelman muuttamisella on kielteisiä vaikutuksia useisiin yhteisön tärkeinä pitämiin luontotyyppeihin sekä eläin- ja kasvilajeihin Mallorcan saarella. Tässä tapauksessa voitaisiin soveltaa luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (6).

Komissio on kääntynyt Espanjan viranomaisten puoleen tiedustellakseen heidän huomioitaan edellä mainittujen direktiivien soveltamisesta tässä tapauksessa sekä määrittääkseen, voiko suunnitelmalla olla merkittäviä vaikutuksia yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen direktiivin 92/43/ETY tavoitteet huomioon ottaen, jolloin on noudatettava kyseisen direktiivin 6 artiklassa määrättyä menettelyä.

Joka tapauksessa komissio ryhtyy perussopimusten valvojana tarvittaviin toimenpiteisiin taatakseen, että yhteisöoikeutta tässä tapauksessa noudatetaan.

---

(1)  EYVL L 305, 8.11.1997, s. 42.

(2)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 804.

(3)  Katso sivu 107.

(4)  EYVL L 197, 21.7.2001.

(5)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(6)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/104

---

(2004/C 84 E/0141)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3828/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Izar de Fenen telakka Galiciassa ja mahdollisuus saada lupa kauppalaivojen rakentamisen jälleen-aloittamiseen

Komissio on ryhtynyt hiljattain toimiin yhteisön laivanrakennusteollisuuden tukemiseksi Etelä-Korean telakoiden epäreiluun kilpailuun vastaamiseksi. Euroopan parlamentti on puolestaan hyväksynyt mietinnön Prestige-aluksen onnettomuudesta sekä päätöslauselman, jossa puolletaan öljysäiliöalusten rakentamista Galician kaltaisilla merionnettomuuksista pahoin kärsineillä alueilla.

Mikä voi näin ollen olla syynä siihen, että kauppalaivojen rakentaminen on edelleen kielletty Izar de Fenen telakalla Galiciassa? Onko Espanjan valtio pyytänyt lupaa Izar de Fenen (aik. Astano) telakalle aloittaa jälleen tämäntyyppisten laivojen rakentaminen? Mikä on komission kanta tähän asiaan ottaen huomioon, että Ferrolin alue, jossa Izar de Fenen telakka sijaitsee, on menettänyt tuhansia työpaikkoja sen jälkeen kun telakalla kiellettiin muiden kuin öljynporauslauttojen rakentaminen?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Vuonna 1997 komissio hyväksyi (1) 1377 miljoonan euron suuruisen rakenneuudistustuen Espanjan valtion omistamille telakoille. Päätöksessä todettiin, että Espanjan telakoiden vuosituotanto ei saa ylittää 210 000 tasattua bruttorekisteritonnia 10 vuoden aikana, jotta mahdolliset tuen aiheuttamat markkinoiden vääristymät saadaan mahdollisimman pieniksi. Lisäksi päätöksessä todettiin, että Astanon (nykyisin Fene) telakalla ei saa aloittaa uudestaan laivanrakennusta. Telakka oli jo suljettu laivanrakennukselta Espanjan laivanrakennukselle aiemmin hyväksytyn tuen vuoksi.

Päätöksellä Fenen (aikaisemmin Astano) suljettuna pitämisestä pyrittiin varmistamaan Espanjan laivan-rakennustuotannon rajoittaminen ja siten vastineen saaminen vuonna 1997 myönnetystä rakenneuudistus-tuesta. Lisäksi neuvosto vaati tietyille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa asetuksessaan (EY) N:o 1013/97 (2), johon edellä mainittu komission päätös perustui, että Fene täytyisi pitää suljettuna laivanrakennukselta.

Komissio ei pysty ottamaan ennakolta kantaa siihen, sallisiko se Fenen aloittaa laivanrakennuksen uudestaan.

---

(1)  EYVL C 354, 21.11.1997.

(2)  EYVL L 148, 6.6.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/105

---

(2004/C 84 E/0142)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3831/03

esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) komissiolle

(8. joulukuuta 2003)

Aihe:   Eurooppalais-amerikkalaiset neuvottelut Galileon käytettävyydestä

Lehdistöltä saatujen tietojen mukaan (ks. esim. Frankfurter Rundschau, 3. joulukuuta 2003) Yhdysvaltain armeijalla olisi oikeus sulkea satelliittiperusteinen Galileo-järjestelmä kriisi- ja konfliktitilanteissa ja lisäksi se voisi vaimentaa Galileo-signaalia ja heikentää sen laatua. Pitävätkö nämä tiedot paikkansa?

Lisäksi haluaisin muistuttaa komissiota Euroopan parlamentin (15. toukokuuta 2003) antamasta Euroopan avaruusjärjestön ministerikokousta koskevasta päätöslauselmasta, jossa mm. vahvistettiin, että Euroopalle on taattava muista riippumaton pääsy avaruuteen ja korostettiin tämän olevan Euroopan yhteisen edun mukaista.

Tämän satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisestä aiheutuneita mittavia kustannuksia, joista veronmaksajat ovat kattaneet ainakin puolet, perusteltiin nimenomaan sillä, että Eurooppa ei olisi enää riippuvainen Yhdysvalloista.

Aikooko komissio (ja jos aikoo, niin millä tavoin) varmistaa seuraavalla Washingtonissa tammikuussa 2004 pidettävällä neuvottelukierroksella, ettei Euroopan etuja uhrata Yhdysvaltain armeijan eikä tiettyjen (yhdysvaltalaisten) teollisuudenalojen etujen vuoksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2004)

Yhdysvaltain kanssa neuvoteltavana olevan sopimuksen tarkoituksena on varmistaa satelliittipaikannusjärjestelmän (GPS) ja Galileon välinen yhteensopivuus ja yhteentoimivuus, joka on kaikkien käyttäjien etu, sillä näin lisätään järjestelmien tarkkuutta ja tehokkuutta.

Tässä tarkoituksessa on syytä luoda sellainen Galileo-järjestelmän lähettämien signaalien rakenne, joka täyttäisi kansallisen turvallisuuden vaatimukset sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.

Galileon tarjoamista julkisesti säännellyistä palveluista (yleisesti Public Regulated Service eli PRS-palvelut) on päästy äskettäin sopimukseen, jossa ei kyseenalaisteta näiden palvelujen laatua eikä myöskään Euroopan päätösvaltaa palvelun jatkuvuuden osalta.

Muiden palvelujen osalta keskustelut jatkuvat, ja Euroopan tavoitteena on vastata vastedeskin täysin näiden palvelujen valvonnasta ja niiden mahdollisimman suuresta tehokkuudesta.

On syytä todeta myös, että eurooppalaiset ovat kieltäytyneet myöntämästä Yhdysvalloille veto-oikeutta Galileon signaalirakenteen mahdollisia parannuksia koskevissa kysymyksissä.

Komission ja jäsenvaltioiden tavoitteena on siis säilyttää Euroopan itsemääräämisoikeus ja taata käyttäjille GPS- ja Galileo-järjestelmän yhteentoimivuuden tuottamat edut.

Näin ollen Galileo-järjestelmästä aiheutuvat kustannukset — jotka vastaavat 150 kilometrin pituisesta moottoritiestä aiheutuvia kustannuksia — eivät ole lainkaan kohtuuttomat niihin taloudellisiin, sosiaalisiin ja yhteiskunnallisiin etuihin nähden, joita järjestelmä tarjoaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/106

---

(2004/C 84 E/0143)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3842/03

esittäjä(t): Marco Pannella (NI), Maurizio Turco (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Demokratian loukkaaminen Mauritaniassa

| — | Mauritaniassa pidettiin 7. marraskuuta presidentinvaalit. |
| --- | --- |

—

Mauritaniassa pidettiin 7. marraskuuta presidentinvaalit.

| — | Mauritanian viranomaiset, jotka olivat ensin kieltäytyneet riippumattomien tarkkailijoiden vastaanottamisesta, määräsivät yksipuolisesti vaalien ajankohdan piittaamatta avoimuuden periaatteesta, rikkoen Mauritanian omia lakeja sekä tukahduttaen kaiken kritiikin. |
| --- | --- |

—

Mauritanian viranomaiset, jotka olivat ensin kieltäytyneet riippumattomien tarkkailijoiden vastaanottamisesta, määräsivät yksipuolisesti vaalien ajankohdan piittaamatta avoimuuden periaatteesta, rikkoen Mauritanian omia lakeja sekä tukahduttaen kaiken kritiikin.

| — | Virallisten tulosten mukaan ensimmäisellä kierroksella valittiin kahdella kolmasosalla annetuista äänistä uudelleen kuudeksi vuodeksi valtaan maata jo 19 vuotta hallinnut presidentti Maaouja Ould Taya. |
| --- | --- |

—

Virallisten tulosten mukaan ensimmäisellä kierroksella valittiin kahdella kolmasosalla annetuista äänistä uudelleen kuudeksi vuodeksi valtaan maata jo 19 vuotta hallinnut presidentti Maaouja Ould Taya.

| — | Opposition kolme pääehdokasta vaativat vaalituloksen mitätöintiä ja vaaliprosessin uusimista, koska se oli heidän mielestään mitätön vakavien vaalivilppien ja valtaapitävän presidentin päävastustajaan ja edeltäjään Mohamed Khouna Ould Haidallahiin kohdistuneen ”oikeudellisen väkivallan” vuoksi. Tämä ja hänen kampanjapäällikkönsä, parlamentin jäsen Ismael Ould Amar oli pidätetty vaaleja edeltävänä päivänä ja jälkimmäisen parlamentaarinen koskemattomuus pidätetty perustuslain ja kansalliskokouksen työjärjestyksen vastaisesti. |
| --- | --- |

—

Opposition kolme pääehdokasta vaativat vaalituloksen mitätöintiä ja vaaliprosessin uusimista, koska se oli heidän mielestään mitätön vakavien vaalivilppien ja valtaapitävän presidentin päävastustajaan ja edeltäjään Mohamed Khouna Ould Haidallahiin kohdistuneen ”oikeudellisen väkivallan” vuoksi. Tämä ja hänen kampanjapäällikkönsä, parlamentin jäsen Ismael Ould Amar oli pidätetty vaaleja edeltävänä päivänä ja jälkimmäisen parlamentaarinen koskemattomuus pidätetty perustuslain ja kansalliskokouksen työjärjestyksen vastaisesti.

| — | Mohamed Khouna Ould Haidallan lisäksi saman kuukauden aikana pidätettiin seuraavat henkilöt: hänen sukulaisensa Sidi Ahmed Ould Haidalla, alias Bazra, 3.11.; Sidi Mohamed Ould Haidalla, 4.11.; Yakoub Ould Haidalla, 9.11.; Abdoulaye Barro, alias Wazir, 8.11.; hänen kollegansa Ely Ould Sneiba, Mohamed El-Hafedh Ould Mohamed Vall, alias Haba, Mohamed Yedhih Ould Breideleil ja Devaly Ould Cheïne, 6.11.; Ismael Ould Seigua, Mohamed El-Hacen Ould Lebatt ja SidAhmed Ould Ahmed Kerkoub, 9.11.; Cheikh El Mokhtar Ould Horma Ould Bebana, 16.11.; Saïd Ould Elarby Ould Zergane ja Cheikh Diko, 17.11.; aktivistit Mohamed Vadel Ould Radhi, Abdel Khader Ould Mohamed ja Mohamed Lemme Ould Bellamech 13.11. |
| --- | --- |

—

Mohamed Khouna Ould Haidallan lisäksi saman kuukauden aikana pidätettiin seuraavat henkilöt: hänen sukulaisensa Sidi Ahmed Ould Haidalla, alias Bazra, 3.11.; Sidi Mohamed Ould Haidalla, 4.11.; Yakoub Ould Haidalla, 9.11.; Abdoulaye Barro, alias Wazir, 8.11.; hänen kollegansa Ely Ould Sneiba, Mohamed El-Hafedh Ould Mohamed Vall, alias Haba, Mohamed Yedhih Ould Breideleil ja Devaly Ould Cheïne, 6.11.; Ismael Ould Seigua, Mohamed El-Hacen Ould Lebatt ja SidAhmed Ould Ahmed Kerkoub, 9.11.; Cheikh El Mokhtar Ould Horma Ould Bebana, 16.11.; Saïd Ould Elarby Ould Zergane ja Cheikh Diko, 17.11.; aktivistit Mohamed Vadel Ould Radhi, Abdel Khader Ould Mohamed ja Mohamed Lemme Ould Bellamech 13.11.

| — | Mohamed Ould Baba otettiin panttivangiksi etsityn veljen SidAhmed Ould Baban sijasta. |
| --- | --- |

—

Mohamed Ould Baba otettiin panttivangiksi etsityn veljen SidAhmed Ould Baban sijasta.

| — | Henkilöt ovat edelleen pidätettyinä ja heitä pidetään salaisesti Beïlan vankilassa Nouakchottin lähistöllä eristettyinä, vailla oikeutta vastaanottaa vieraita ja tavata omia asianajajiaan. |
| --- | --- |

—

Henkilöt ovat edelleen pidätettyinä ja heitä pidetään salaisesti Beïlan vankilassa Nouakchottin lähistöllä eristettyinä, vailla oikeutta vastaanottaa vieraita ja tavata omia asianajajiaan.

| — | Joulukuun 1. päivänä käynnistettiin kiireellistä menettelyä soveltaen oikeudenkäynti pidätettyjä vastaan, joita syytetään valtion turvallisuuden vaarantamisesta, yhteistyöstä ulkovaltojen kanssa, sodanlietsonnasta Mauritaniassa sekä perustuslaillisen järjestyksen horjuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Joulukuun 1. päivänä käynnistettiin kiireellistä menettelyä soveltaen oikeudenkäynti pidätettyjä vastaan, joita syytetään valtion turvallisuuden vaarantamisesta, yhteistyöstä ulkovaltojen kanssa, sodanlietsonnasta Mauritaniassa sekä perustuslaillisen järjestyksen horjuttamisesta.

Ottaen huomioon, että Euroopan yhteisö tukee Mauritanian islamilaisen tasavallan kanssa ylläpidettäviä suhteita 104 miljoonalla eurolla vuosina 2001—2007 ilman, että tämä vastaavasti kunnioittaisi perusihmisoikeuksia, oikeusvaltion periaatetta ja demokratiaa, voisiko komissio kertoa, onko se tietoinen edellä esitetyistä seikoista ja mitä se aikoo tehdä asian suhteen?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(19. helmikuuta 2004)

Komissio on arvoisten parlamentin jäsenten tavoin huolissaan Mauritanian poliittisen tilanteen kehittymisestä. Komissio on selvillä mainituista tapahtumista ja seuraa tilannetta erittäin tarkasti. Komissio on aina suhtautunut myönteisesti poliittisen vuoropuhelun vahvistamiseen Mauritanian viranomaisten kanssa ja korostanut sitä, että EU kiinnittää erityistä huomiota oikeusvaltion periaatteen noudattamiseen. Komissio aikoo yhdessä jäsenvaltioiden kanssa aloittaa Cotonoun sopimuksen (8 artiklan) mukaisen järjestelmällisen poliittisen vuoropuhelun Mauritanian hallituksen kanssa näiden kysymysten käsittelemiseksi.

Mauritaniaa koskevan maakohtaisen strategian 2002—2007 puitteissa myönnettyä tukea ohjataan toiseksi eniten erilaisten valmiuksien ja nimenomaan oikeusvaltion, demokratian ja kansalaisyhteiskunnan, jonka ilmaisukeinot toisinaan ovat rajoitetut, rakenteiden vahvistamiseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/107

---

(2004/C 84 E/0144)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3865/03

esittäjä(t): Marie Isler Béguin (Verts/ALE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Baleaarien maanteitä koskeva yleissuunnitelma

Mallorcan saarineuvosto (Conseil Insular) pyrkii edistämään maanteitä koskevaa uutta yleissuunnitelmaa 16. lokakuuta 1998 asetuksella 87/1998 hyväksytyn yleissuunnitelman ”Modificación puntual del Plan Director Sectorial de Carreteras de las Islas Baleares” mukaisesti.

Tässä muutosehdotuksessa, joka lienee hyväksytty 1. joulukuuta 2003 Mallorcan saarineuvostossa, esitetään rakennettavaksi moottoritie välille Inca—Manacor.

Kyseisen rakennustyön ympäristövaikutus on huomattava. Incan ja Manacorin välinen osuus kulkee joissakin kohdissa luonnonsuojelualueiksi luokiteltujen alueiden kautta.

Lisäksi muutosehdotuksen sosiaalisia perusteita koskevat riittävät selvitykset puuttuvat, ja se perustuu yksinomaan liikennetiheyttä ja liikenteen nopeutta koskeviin selvityksiin muita kysymyksiä huomioon ottamatta (liikkuvuutta tai vaihtoehtoja koskevat selvitykset). Siinä ei myöskään ole otettu huomioon selvityksiä vaikutuksista, jotka aiheutuvat Palman ja Manacorin välillä käyttöön otettavasta rautatieverkosta, joka vähentää osittain liikennettä kyseisellä osuudella. Tällaisten selvitysten puuttuminen on vakavaa, sillä hankkeen tarpeellisuutta ei ole osoitettu. Itse asiassa Incan ja Manacorin välinen osuus moottoriteitse olisi pidempi ja kalliimpi kuin nykyisen tien muuttamiseksi kaksikaistaiseksi, mikä voisi olla hyvä vaihtoehto.

Uutta tiesuunnitelmaa, jonka saarineuvosto aikoo hyväksyä, on vastustettu suuresti kansalaisten keskuudessa, ja asiasta on tehty 23 000 huomautusta, jotka on jätetty käsittelemättä ottamatta vakavasti huomioon mahdollisia vaihtoehtoja. Huolestumista aiheuttaa se, että uuden tiesuunnitelman hyväksymisen jälkeen tehtävän hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin yhteydessä vaihtoehtoja ei taaskaan analysoida.

Eikö komissio katso, että Modificación puntual del Plan Director Sectorial de Carretera -suunnitelman mukaisesta Incan ja Manacorin välisestä moottoritieosuudesta olisi tehtävä ympäristövaikutusten arviointi, jossa selvitetään kaikki varteenotettavat vaihtoehdot, mukaan lukien nykyisen tien muuttaminen kaksikaistaiseksi sekä kestävien liikennemuotojen edistäminen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa asetuksella nro 87/1998 hyväksytyn Modificación puntual del Plan Director Sectorial de Carreteras de las Islas Baleares -yleissuunnitelman 16. lokakuuta 2003 tehtyyn muutokseen, jonka Mallorcan saarineuvosto (Conseil Insular) aikoo vahvistaa 1. joulukuuta 2003 ja johon sisältyy uutta tiesuunnitelmaa koskeva ehdotus. Ehdotettu muutos koskee moottoritien rakentamista välille Inca—Manacor. Samankaltaisen kirjallisen kysymyksen E-3346/03 (1) on aiemmin esittänyt parlamentin jäsen Miquel Mayol i Raynal.

Tällä hetkellä ympäristövaikutusten arviointia koskevassa yhteisön oikeudessa ei ole säännöksiä, joissa edellytettäisiin jäsenvaltioiden suorittavan suunnitelma- tai ohjelmaluonnosten tai ehdotettujen muutosten ympäristövaikutusten strategisen arvioinnin. Tilanne muuttuu 21. heinäkuuta 2004, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi 2001/42/EY (strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi (2)) kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään; tätä direktiiviä ei sovelleta suunnitelmiin ja ohjelmiin, joita yhteisrahoitetaan nyt käynnissä olevina ohjelmakausina neuvoston asetusten (EY) N:o 1260/1999 (3) ja (EY) N:o 1257/1999 (4) mukaisesti. Tämän jälkeen jäsenvaltioiden on suoritettava direktiivin määritelmän täyttävien suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi. Ympäristöselostukseen, joka on osa ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, on sisällytettävä 5 artiklassa ja liitteessä I edellytetyt tiedot, kohtuulliset vaihtoehdot sekä selvitys käsiteltyjen vaihtoehtojen valintaperusteista mukaan luettuina. Tietyissä tapauksissa myös ennen 21. heinäkuuta 2004 käynnistetyt mutta vasta 21. heinäkuuta 2006 jälkeen hyväksytyt ohjelmat on mahdollisesti arvioitava.

Kun tiettyjen hankkeiden rakentamista koskeva hakemus on jätetty, on kuitenkin sovellettava tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä 85/337/ETY (ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä) sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (5). Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen luvan myöntämistä tutkitaan ympäristövaikutukset, jos hankkeilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Nämä hankkeet määritellään 4 artiklassa, jossa viitataan direktiivin liitteisiin I ja II. Moottoriteiden rakentaminen kuuluu liitteen I 7 kohdan b alakohtaan ja siitä on tehtävä pakollinen ympäristövaikutusten arviointi. Muihin hankkeisiin kuten olemassa olevan moottoritien muuttamiseen sovelletaan liitettä II. Tässä tapauksessa kansallisten viranomaisten on määriteltävä joko tapauskohtaisesti selvittämällä taikka raja-arvojen tai valintaperusteiden avulla, arvioidaanko kyseinen hanke todennäköisten merkittävien ympäristövaikutusten vuoksi ottaen huomioon asian kannalta merkitykselliset direktiivin liitteessä III vahvistetut valintaperusteet.

Luonnonsuojelua koskevaan eurooppalaiseen lainsäädäntöön kuuluvat sekä luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY (6) (luontotyyppidirek-tiivi) että luonnonvaraisten lintujen suojelusta annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (7) (lintudirektiivi). Kummankin direktiivin täytäntöönpanolla pyritään luomaan suojelun erityisalueiden johdonmukainen eurooppalainen ekologinen verkosto eli Natura 2000.

Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen perusteella ei ole mahdollista arvioida täsmällisesti suunnitellun Inca—Manacor-moottoritien vaikutuksia ehdotettuihin Baleaarien Natura 2000 -alueisiin, koska tähän tarvittaisiin kartat yksityiskohtaisine tietoineen valitusta reitistä. Nykyinen komission käytettävissä oleva kartta antaa vain hyvin ylimalkaista tietoa mahdollisista vaikutuksista joihinkin neuvoston direktiivin 92/43/ETY säännösten mukaisiksi yhteisön tärkeinä pitämiksi alueiksi ehdotettuihin alueisiin. Mikäli asianlaita on näin, Espanjan viranomaisten on osoitettava noudattaneensa luontotyyppidirektiivin 6 artiklaa.

Koska asiasta tarvitaan lisää tietoa, komissio on lähettänyt Espanjan viranomaisille kirjeen, jossa se pyytää niitä esittämään huomautuksia asiasta ja edellä mainittujen yhteisön direktiivien mahdollisesta soveltamisesta. Komissio toteuttaa määrätietoisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän lainsäädännön noudattamisen.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 804.

(2)  Tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (EYVL L 197, 21.7.2001) 3 artiklan 9 kohta.

(3)  Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999).

(4)  Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 (EYVL L 160, 26.6.1999).

(5)  EYVL L 73, 14.3.1997.

(6)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(7)  EYVL L 103, 25.4.1979.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/108

---

(2004/C 84 E/0145)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3869/03

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Eräiden rakennushankkeiden vaikutukset SCI ES 5223037 -alueelle

Vastauksessaan kysymykseen E-3156/03 (1), joka koski Renegà-vuoristossa toteutettavia rakennushankkeita ja niiden vaikutuksia Oropesa-Benicàssimin yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen, komissio väitti, että se on ottanut yhteyttä Espanjan viranomaisiin tarkistaakseen, että direktiivin 92/43/ETY (2) 3 artiklassa tarkoitettuja hankkeiden suojelualueille aiheuttamien välillisten vaikutusten ja niiden suojelutavoitteiden arviointia koskevia vaatimuksia noudatetaan.

Voisiko komissio täsmentää ovatko Espanjan viranomaiset perustelleet direktiivin mukaisesti miksi hankkeelle ei ole vaihtoehtoja? Voiko komissio vahvistaa, että Espanjan viranomaiset pitävät kyseisten tuhannen loma-asunnon ja kahden hotellin rakentamista välttämättömänä, koska hanke on ”yleishyödyllinen”? Onko komissiolle tiedotettu korvaavista toimista, joita Espanjan viranomaiset aikovat toteuttaa varmistaakseen, että Natura 2000 -verkostolle ei koidu haittavaikutuksia tässä tapauksessa?

Toisaalta komissio jättää vastaamatta allekirjoittaneen tiedusteluun lintudirektiivin (79/409/ETY (3)) perusteella suojeltavista edellä mainituilla alueilla pesivistä lintulajeista.

Eikö loma-asuntojen ja majoituslaitosten rakentaminen ole selkeästi lintudirektiivin vastaista, koska hankkeella on haittavaikutuksia suojelluille lajeille?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2004)

Espanjan viranomaiset eivät ole vielä vastanneet komission tiedonpyyntöön, joka koskee Renegàn alueen kaupunki- ja matkailurakennushanketta. Tästä syystä komissio ei ole vielä kyennyt tekemään päätelmiä asiaa koskevissa selvityksissään.

Toisaalta komissio katsoo, että luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (4) ei ole merkityksellinen tässä tapauksessa, sillä Espanjan viranomaiset eivät ole luokitelleet kyseistä aluetta erityiseksi suojelualueeksi eikä tiedeyhteisö ole sisällyttänyt sitä tärkeiden lintualueiden luetteloon.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 477.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

(4)  EYVL L 103, 25.4.1979.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/109

---

(2004/C 84 E/0146)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3887/03

esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Legionellabakteerin torjuminen

Kansanterveydestä ja kuluttajansuojasta vastaava komission jäsen David Byrne vastasi 22. lokakuuta 2003 esittämääni kirjalliseen kysymykseen legionellan torjumisesta (E-2797/03 (1)). On todettava, että vastauksessa ei selvitetty ollenkaan esittämiäni neljää kysymystä.

| 1. | Voiko komissio lukea uudestaan kirjallisen kysymyksen E-2797/03, siihen annetun vastauksen ja vastata täsmällisesti esitettyihin kysymyksiin? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio lukea uudestaan kirjallisen kysymyksen E-2797/03, siihen annetun vastauksen ja vastata täsmällisesti esitettyihin kysymyksiin?

| 2. | Ymmärtääkö komissio, että kysymyksen esittäjän lisäksi sekä nykyiset ja tulevat legionellabakteerin tartuttamat henkilöt eivät ole tyytyväisiä, että heille ei vastata asianmukaisesti? |
| --- | --- |

2.

Ymmärtääkö komissio, että kysymyksen esittäjän lisäksi sekä nykyiset ja tulevat legionellabakteerin tartuttamat henkilöt eivät ole tyytyväisiä, että heille ei vastata asianmukaisesti?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. helmikuuta 2004)

Komissio haluaa vahvistaa seuraavaa:

| 1. | Kysymyksen aiheena olevasta asiasta ei ole olemassa pakollisia suuntaviivoja. Eurooppalaisen legionellatartuntojen työryhmän (EWGLI) verkosto ja sen toimintaa koskevat suuntaviivat ovat täysin vapaaehtoisia, ja asiasta ei ole annettu jäsenvaltioita tai unionin organisaatioita sitovia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.

Kysymyksen aiheena olevasta asiasta ei ole olemassa pakollisia suuntaviivoja. Eurooppalaisen legionellatartuntojen työryhmän (EWGLI) verkosto ja sen toimintaa koskevat suuntaviivat ovat täysin vapaaehtoisia, ja asiasta ei ole annettu jäsenvaltioita tai unionin organisaatioita sitovia sääntöjä.

| 2. | Matkailualan järjestöjen on tietenkin suotavaa antaa mahdollisimman täydelliset tiedot sairauksista, jotka saattavat aiheuttaa huolta näiden järjestöjen palveluja käyttävissä henkilöissä. |
| --- | --- |

2.

Matkailualan järjestöjen on tietenkin suotavaa antaa mahdollisimman täydelliset tiedot sairauksista, jotka saattavat aiheuttaa huolta näiden järjestöjen palveluja käyttävissä henkilöissä.

Kysymykset, jotka koskevat asiasta tehtäviä komission ehdotuksia, liittyvät komission aloiteoikeuteen ja niihin on vastattu kaikilta osin arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2797/03 aiemmin annetussa vastauksessa.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 756.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/110

---

(2004/C 84 E/0147)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3895/03

esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Vesialan puitedirektiivin, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin ja päästökauppaa koskevan direktiivin tavoitteiden sekä huoltovarmuustavoitteiden ristiriidat Itävaltaa esimerkkinä käyttäen

Uusiutuvien energialähteiden osuutta aiotaan nostaa 70—78,1 prosentilla vuoteen 2010 mennessä ja tätä tuetaan uudella päästökauppaa koskevalla direktiivillä ja lämmöntuotannon kustannuksella. Itävallan sähköja kaasumarkkinoita valvova viranomainen E-Control arvioi, että vesialan puitedirektiivin täytäntöönpano edellyttää nykyisen vesivoimatuotannon vähentämistä 5 — 10 prosentilla. Tällöin uusiutuvien energialähteiden osuus Itävallan sähköntuotannosta pienenee. 1,5—4,5 TWh vuodessa ja menetys voidaan kompensoida ainoastaan osittain tehostamalla ekoenergian käyttöä, johon tarvitaan lisäksi suhteetonta subventointia.

Sähkönkulutuksen kasvu on maltillista (1,7—3 prosenttia/vuosi), mutta hiilidioksidirajoituksista aiheutuva lämmöntuotannon vähentäminen merkitsee vuositasolla 16—25 TWh:n katevajetta, joka aiotaan hoitaa maahantuonnin avulla. Tämä on erittäin haitallista hyvän huoltovarmuuden jatkumisen kannalta, kun otetaan huomioon Steiermarkin ja Salzburgin 380 kV -suurjänniteverkossa edelleen ilmenevät puutteet. Riskit kävivät selkeästi ilmi elokuussa, kun verkko oli lähes pimetä. Tällöin uusiutuvien energialähteiden osuus Itävallan sähköntuotannosta olisi laskenut huomattavasti.

Mikä on komission näkemys painopisteiden asettamisesta, kun edellä mainittuja direktiivejä aletaan soveltaa kansallisesti ja kun aletaan pyrkiä Euroopan energiahuoltostrategiaa käsittelevää vihreää kirjaa koskevassa loppuraportissa asetettuihin tavoitteisiin tai miten näiden keskenään ristiriitaisten tavoitteiden yhteydessä voidaan varmistaa toivottava kokonaisvaltainen suunnittelu- ja toimintamalli?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Komissio tunnustaa, että kestävä lähestymistapa energiahuollon varmuuteen edellyttää energiaa koskevien tavoitteiden sovittamista yhteen muita aloja — kuten ympäristöä ja kilpailua — koskevien sitoumusten kanssa. Tämä oli yksi Euroopan komission energiahuoltostrategiaa koskevan vihreän kirjan (1) keskeisistä teemoista. Kuten komissio toteaa vihreää kirjaa koskevassa loppuraportissa (2), se katsoo, että tehokkain tapa puuttua näihin haasteisiin on parantaa energiahuollon varmuuteen vaikuttavien toimien koordinointia.

Komissio on tietoinen siitä, että Itävallan uusiutuvaa energiaa koskevat sitoumukset ovat kunnianhimoisia. Uusiutuvien energiamuotojen laaja käyttö ja siitä seuraava hiilidioksidipäästöjen (CO2) vähenemiseen liittyvä myönteinen vaikutus ovat tärkeitä ympäristötavoitteita. Samalla on kuitenkin otettava huomioon myös muita ympäristönäkökohtia. Vesipolitiikan puitedirektiiviä (3) ollaan parhaillaan panemassa täytäntöön (ympäristöä ja taloutta koskeva analyysi, vesipiirien hoitosuunnitelmien laatiminen), joten tällä hetkellä on ennenaikaista arvioida vesivoimatuotannon vähenemistä. Jokin aika sitten Itävallan viranomaiset laativat kertomuksen, joka koskee uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä annetun direktiivin (4) täytäntöönpanoa Itävallassa. Kertomuksessa kiinnitettiin komission huomio vesipolitiikan puitedirektiivin vaikutuksiin uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoon Itävallassa. Komissio seuraa tilannetta tarkoin ja aikoo lujittaa entisestään vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että kummankin politiikan ympäristötavoitteet otetaan huomioon niin, että kumpaankin liittyviä ympäristönäkökohtia pidetään yhtä tärkeinä.

Infrastruktuurin osalta komission viimeaikaisissa ehdotuksissa sähköinfrastruktuuriin kohdistuvista investoinneista (5) on pyritty puuttumaan paremman yhteenliitettävyyden tarpeeseen syntymässä olevilla energian sisämarkkinoilla. Näillä investoinneilla sekä parannetaan todellisten kilpailtujen markkinoiden mahdollisuuksia että edistetään energiahuollon varmuutta. Itävallan verkon vahvistaminen on yksilöity yhdeksi keskeiseksi hankkeeksi tässä yhteydessä. Ehdotuksissa myös kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään selkeitä kysynnän ja tarjonnan tasapainoa koskevia strategioita.

---

(1)  KOM(2000) 769 lopullinen.

(2)  KOM(2002) 321 lopullinen.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla (EYVL L 283, 27.10.2001).

(5)  KOM(2003) 739 lopullinen ja KOM(2003) 740 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/111 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/111

---

(2004/C 84 E/0148)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Ison-Britannian jokien saukkokannat

Saukkojen on sanottu palanneen ensi kertaa vuosikymmeniin useisiin Ison-Britannian jokiin. Tähän ovat vaikuttaneet ensisijaisesti veden laadun parantuminen ja saukonmetsästyksen loppuminen.

Voiko komissio esittää luettelon niistä yhteisön säännöksistä, joiden täytäntöönpanolla Ison-Britannian hallitus on todennäköisesti edistänyt tätä myönteistä kehitystä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(29. tammikuuta 2004)

Saukkoa (Lutra lutra) koskevat sekä alueiden että lajien suojeluun liittyvät säännökset luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (1). Koska laji sisältyy direktiivin liitteeseen II, jäsenvaltiot ovat velvollisia osoittamaan erityisten suojelutoimien alueita sen suojelemiseksi. Se hyötyy todennäköisesti epäsuorasti myös Natura 2000 -ohjelman kosteikkojen suojelusta muita lajeja ja yhteisön tärkeinä pitämiä luontotyyppejä varten. Saukon mainitseminen direktiivin liitteessä IV tarkoittaa, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön sitä koskeva tiukka suojelujärjestelmä, joka kieltää muun muassa lajin yksilöiden tahallisen vangitsemisen ja tappamisen kaikissa muodoissaan sekä sen lisääntymisalueiden ja lepopaikkojen vahingoittamisen ja hävittämisen. Yhteisö tukee lisäksi saukkojen suojelua Yhdistyneessä kuningaskunnassa LIFE-asetukseen (2) liittyvän ”LIFE in UK rivers” -demonstrointihankkeen (3) avulla.

Veden laadun parantamista koskee myös suuri määrä yhteisön vesilainsäädäntöä. Ensimmäinen direktiivi-kokonaisuus koski veden erityiskäyttöä, kuten kalavesiä (direktiivi 78/659/ETY (4)), simpukkavesiä (direktiivi 79/923/ETY (5)) ja juomaveden valmistamiseen tarkoitettuja vesiä (direktiivi 75/440/ETY (6)) tai erityisiä pilaavia aineita (direktiivi 76/464/ETY (7)). Myöhemmin yhteisön vesipolitiikan painopiste siirtyi keskeisten saastumisen aiheuttajien, kuten yhdyskuntajätevesien (direktiivi 91/271/ETY (8)), maataloudesta peräisin olevien nitraattien (direktiivi 91/676/ETY (9)) ja teollisuusperäisen saastumisen (direktiivi 96/61/EY (10)) sääntelyyn. Näiden ja muiden osittain veden laatuun vaikuttaneiden toimenpiteiden yhdistelmä on osaltaan vaikuttanut kaikkialla Euroopassa 30 viime vuoden aikana havaittuun merkittävään veden laadun paranemiseen. Sellaisia alueita on kuitenkin vielä olemassa, joilla veden laatu ei ole saavuttanut tasoa, joka takaisi ekosysteemin kestävän toiminnan. Euroopan ympäristökeskus on hiljattain julkaissut yleiskatsauksen (11) suuntauksista ja tämänhetkisestä tilanteesta.

Uusi vesipuitedirektiivi 2000/60/EY (12) tulee edelleen parantamaan myönteistä suuntausta edellyttämällä koordinoivaa vesistöalueiden hoitoa pintavesien ekologista ja kemiallista laatua koskevien kunnianhimoisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) (EYVL L 192, 28.7.2000).

(3)  http://www.english-nature.org.uk/lifeinukrivers/index.html

(4)  Neuvoston direktiivi 78/659/ETY, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1978, suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi (EYVL L 222, 14.8.1978).

(5)  Neuvoston direktiivi 79/923/ETY, annettu 30 päivänä lokakuuta 1979, simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta (EYVL L 281, 10.11.1979).

(6)  Neuvoston direktiivi 75/440/ETY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1975, jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista (EYVL L 194, 25.7.1975).

(7)  Neuvoston direktiivi 76/464/ETY, annettu 4 päivänä toukokuuta 1976, tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta (EYVL L 129, 18.5.1976).

(8)  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991).

(9)  Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991).

(10)  Neuvoston direktiivi 96/61/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 1996, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi (EYVL L 257, 10.10.1996).

(11)  Europe's water: An indicator-based assessment, Topic report No 1/2003:

(http://reports.eea.eu.int/topic_report_2003_l/en).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/112

---

(2004/C 84 E/0149)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3904/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Euroopan satelliittivirasto ja Galileo-ohjelma

Kahden aiemmin esitetyn, Euroopan satelliittivirastoa koskevan kysymyksen johdosta komissio ilmoitti (vastauksessaan kysymykseen P-1940/02 (1)) kysymyksen esittäjälle 23. heinäkuuta 2002, että myöhempien vaiheiden (rakennus- ja käyttöönottovaihe) hallinnointi annetaan yhteisyrityksen toteuttaman tarjous- kilpailun perusteella yksityisen yksikön tehtäväksi (konsessio). Multimodaalisesta satelliittinavigoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston mahdollisesta perustamisesta ei oltu tuolloin vielä tehty päätöstä. Näin ollen ei vielä ollut tietoa myöskään sen kotipaikasta, sen käytettävissä olevista resursseista tai sen henkilöstömäärästä. Komissio vastasi 25. helmikuuta 2003 toiseen kysymyksen esittäjän esittämään kysymykseen (E-3919/02 (2)), että toimintaa veti toimiluvan saanut yksityinen yritys, joka vastaa järjestelmän käyttöönotosta ja varsinaisesta toiminnasta. Komissio kertoi myös, että kyseinen yritys päättää itse omin perustein (tehokkuus, kustannukset jne.), mihin se perustaa kotipaikkansa ja toimipisteensä, ja että komissio aikoi tehdä vuoden 2003 loppupuoliskolla neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen toimiluvansaajan valtuuttamisesta vastaavan organisaation perustamiseksi. Organisaation sijoituspaikasta päätettäisiin vasta myöhemmin.

Koska Euroopan satelliittiviraston sijoituspaikasta päätettäneen piakkoin, Italiassa on virinnyt uudelleen kiinnostus mahdollisuuteen saada virasto maan pääkaupunkiin. Rooman ehdokkuuden edistämiseksi Lazion alueen, Rooman provinssin ja Rooman kunnan viranomaiset, yrittäjät ja alan tutkijat ovat yhdistäneet voimansa allekirjoittaakseen päätöslauselman, jolla tähdätään Italian pääkaupungin ehdokkuuden nostamiseen jälleen esille.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen,

| 1. | onko se jo välittänyt neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen kyseisen viraston perustamiseksi; milloin tarjouskilpailu aiotaan julkaista; |
| --- | --- |

1.

onko se jo välittänyt neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen kyseisen viraston perustamiseksi; milloin tarjouskilpailu aiotaan julkaista;

| 2. | täyttääkö Rooma sen mielestä kaikki edellytykset tarjouskilpailuun osallistumiseksi, ja mitkä muut Euroopan kaupungit ovat ehdolla; |
| --- | --- |

2.

täyttääkö Rooma sen mielestä kaikki edellytykset tarjouskilpailuun osallistumiseksi, ja mitkä muut Euroopan kaupungit ovat ehdolla;

| 3. | mihin mennessä Euroopan satelliittiviraston sijoituspaikkaa koskeva päätös viimeistään tehdään; |
| --- | --- |

3.

mihin mennessä Euroopan satelliittiviraston sijoituspaikkaa koskeva päätös viimeistään tehdään;

| 4. | paljonko kyseiselle hankkeelle on osoitettu varoja; |
| --- | --- |

4.

paljonko kyseiselle hankkeelle on osoitettu varoja;

| 5. | kuinka paljon henkilökuntaa virasto työllistää? |
| --- | --- |

5.

kuinka paljon henkilökuntaa virasto työllistää?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Komissio toimitti 31. heinäkuuta 2003 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisen satelliittinavigointi-ohjelman hallintorakenteista (3). Ehdotusta käsitellään parhaillaan neuvostossa ja parlamentissa. Ehdotuksessa säädetään julkisen valvontaviranomaisen perustamisesta valvomaan järjestelmää.

Vuoden 2003 puolivälistä lähtien toiminut Galileo-yhteisyritys käynnisti marraskuussa 2003 tarjouskilpailun, jonka perusteella yksityinen toimiluvanhaltija valitaan hallinnoimaan ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä toimintavaihetta.

Komissio ehdottaa valvontaviranomaisen toimipaikaksi Brysseliä, mutta lopullista päätöstä asiasta ei vielä ole tehty. Koska yksityistä toimiluvanhaltijaa ei ole valittu, sen toimipaikan sijaintiakaan ei siis vielä tiedetä.

Komissio toivoo, että hallintorakenteita koskeva asetus annetaan Irlannin puheenjohtajakauden aikana, jotta valvontaviranomainen voidaan perustaa mahdollisimman pian.

Galileon rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja toimintavaiheen rahoitusta ei ole lopullisesti päätetty, koska se riippuu ennen kaikkea siitä, mitkä ovat yksityisen sektorin ja toimiluvanhaltijan osuudet siitä.

Valvontaviranomaisella on määrä olla vain rajallinen määrä työntekijöitä (alle viisikymmentä). Toimiluvan-haltijan työntekijämäärästä ei voida vielä tässä vaiheessa antaa mitään arviota.

---

(1)  EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 249.

(2)  EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 146.

(3)  KOM(2003)471 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/114 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/114

---

(2004/C 84 E/0150)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3906/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Yhtenäisvaluutta ja korkeat elinkustannukset

Vaikka yhtenäisvaluutan käyttöönotto on mahdollistanut huomattavan edistymisen Euroopan unionin taloudellisen ja rahoitusalan yhteistoiminnan lujittamisessa, se on myös osaltaan vaikuttanut tuntuvaan hintojen nousuun. Tätä todistavat Italiassa lukuisat tulokset, joita on saatu arvovaltaisten italialaisten tilastolaitosten (esimerkiksi ISTAT:in) tekemistä tutkimuksista, sekä muutamat Italian talouspoliisin tekemät syväluotaavat tarkastukset. Ei ole epäilystäkään siitä, että samanlainen tilanne vallitsee kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joskin eri mittakaavassa jäsenvaltiosta riippuen. Italian hallitus on hyväksynyt elinkustannusten nousun hillitsemiseksi merkittäviä toimia, kuten esimerkiksi viiden miljoonan euron suuruisen rahaston perustamisen vuodeksi 2003 ja 20 miljoonan euron suuruisen rahaston perustamisen vuodeksi 2004 (asetuksen 269/2003 23 pykälä). Rahastoista rahoitetaan kuntien ja kauppakamarien niiden keskinäisellä sopimuksella tekemiä aloitteita, joilla pyritään edistämään ja tukemaan yleisimmin ja laajimmin käytettävistä tuotteista koostuvien ostoskorien järjestämistä sekä kannustamaan sellaisten luetteloiden välittämistä yleisölle muun muassa Internetissä, jotka koskevat myymälöitä, joiden valikoimiin kyseiset ostoskorit kuuluvat joko kokonaan tai osittain sekä tietoja myymälöistä, joissa on edulliset hinnat, ja vastaavasti niistä, joissa on kalliit hinnat. Ecofin-neuvoston tämänhetkinen puheenjohtaja ministeri Tremonti on ehdottanut yhden ja kahden euron seteleiden painamista nykyisin käytössä olevien vastaavien kolikoiden korvaamiseksi. Vaikka monet jäsenvaltiot, kuten esimerkiksi Ranska, kannattavat kyseistä ehdotusta, Euroopan keskuspankki on suhtautunut siihen varsin varovaisesti ja pyrkinyt hillitsemään innostuneisuutta muistuttamalla, että vaikka yhden ja kahden euron setelit haluttaisiin ottaa käyttöön, se ei olisi mahdollista ennen euron käyttöönoton toista vaihetta, joka tulee ajankohtaiseksi kolmen vuoden kuluttua.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen,

| 1. | onko yhteisössä laadittu politiikkoja, joiden avulla pyrittäisiin hillitsemään ennustettua pahemmaksi osoittautunutta inflaatiota; |
| --- | --- |

1.

onko yhteisössä laadittu politiikkoja, joiden avulla pyrittäisiin hillitsemään ennustettua pahemmaksi osoittautunutta inflaatiota;

| 2. | onko olemassa kyseistä asiaa koskevia hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

2.

onko olemassa kyseistä asiaa koskevia hyviä käytäntöjä;

| 3. | onko olemassa — tai suunnitteilla — yhteisön ohjelmia ja rahoitusta julkisten laitosten, paikallisten elinten ja kuluttajajärjestöjen tukemiseksi elinkustannusten nousun hillitsemisessä; |
| --- | --- |

3.

onko olemassa — tai suunnitteilla — yhteisön ohjelmia ja rahoitusta julkisten laitosten, paikallisten elinten ja kuluttajajärjestöjen tukemiseksi elinkustannusten nousun hillitsemisessä;

| 4. | mihin toimiin komissio on ryhtynyt tiedottaakseen unionin kansalaisille edellä mainitusta ilmiöstä; |
| --- | --- |

4.

mihin toimiin komissio on ryhtynyt tiedottaakseen unionin kansalaisille edellä mainitusta ilmiöstä;

| 5. | ottaen huomioon, että lukusien tutkimusten perusteella voidaan todeta, että huomattavan suuri osa unionin kansalaisista kannattaisi joidenkin kolikoiden korvaamista vastaavanarvoisilla seteleillä, voiko komissio edistää kyseistä asiaa Euroopan keskuspankissa ja toimivaltaisissa yhteisön toimielimissä; |
| --- | --- |

5.

ottaen huomioon, että lukusien tutkimusten perusteella voidaan todeta, että huomattavan suuri osa unionin kansalaisista kannattaisi joidenkin kolikoiden korvaamista vastaavanarvoisilla seteleillä, voiko komissio edistää kyseistä asiaa Euroopan keskuspankissa ja toimivaltaisissa yhteisön toimielimissä;

| 6. | onko yhden ja kahden euron seteleiden käyttöönotolle vahvistettu jokin määräaika? |
| --- | --- |

6.

onko yhden ja kahden euron seteleiden käyttöönotolle vahvistettu jokin määräaika?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(30. tammikuuta 2004)

| 1. | ja 2. Komissio haluaisi muistuttaa, että Euroopan keskuspankki (EKP) vastaa hintavakauden säilymisestä koko euroalueella, kun taas jäsenvaltioiden on itse ryhdyttävä toimiin sellaisen inflaatiokehityksen osalta, jota ne eivät pidä toivottavana.
  Yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä (YKHI) mitattua inflaatiota koskevat tuoreimmat tiedot osoittavat, että kuluttajahinnat nousivat marraskuun 2002 ja marraskuun 2003 välisenä aikana koko euroalueella 2,2 prosenttia. Italiassa vuosittainen YKHI-inflaatio oli marraskuussa 2003 2,8 prosenttia, mikä on kolmanneksi nopein inflaatiovauhti jäsenvaltioissa. Vaikka luvut ovatkin jonkin verran korkeammat kuin mitä odotettiin muutama kuukausi sitten, komission viimeisimmän talousennusteen mukaan inflaatio hidastuu asteittain vuoden 2004 aikana. Inflaatiota ja euroon siirtymisen mahdollisia vaikutuksia tarkasteltaessa on myös muistettava toteutuneen ja koetun inflaation väliset huomattavat erot useissa jäsenvaltioissa euroon siirtymisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.

ja 2. Komissio haluaisi muistuttaa, että Euroopan keskuspankki (EKP) vastaa hintavakauden säilymisestä koko euroalueella, kun taas jäsenvaltioiden on itse ryhdyttävä toimiin sellaisen inflaatiokehityksen osalta, jota ne eivät pidä toivottavana.

Yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä (YKHI) mitattua inflaatiota koskevat tuoreimmat tiedot osoittavat, että kuluttajahinnat nousivat marraskuun 2002 ja marraskuun 2003 välisenä aikana koko euroalueella 2,2 prosenttia. Italiassa vuosittainen YKHI-inflaatio oli marraskuussa 2003 2,8 prosenttia, mikä on kolmanneksi nopein inflaatiovauhti jäsenvaltioissa. Vaikka luvut ovatkin jonkin verran korkeammat kuin mitä odotettiin muutama kuukausi sitten, komission viimeisimmän talousennusteen mukaan inflaatio hidastuu asteittain vuoden 2004 aikana. Inflaatiota ja euroon siirtymisen mahdollisia vaikutuksia tarkasteltaessa on myös muistettava toteutuneen ja koetun inflaation väliset huomattavat erot useissa jäsenvaltioissa euroon siirtymisen jälkeen.

| 3. | Komissio osallistuu EY:n perustamissopimuksen (153 artiklan) mukaisin ehdoin kuluttajien taloudellisten etujen suojelemiseen ja kuluttajasuojelua koskevien sääntöjen tehokkaan valvonnan edistämiseen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ei kuitenkaan voida tarkastella hintavakauden säilyttämisen näkökulmasta, vaikka ne vaikuttaisivat tavaroiden ja palvelujen hintoihin. Kuten edellä mainittiin, hintavakauden säilyttäminen kuuluu EKP:n tehtäviin.
  Euroseteleitä ja -kolikoita käyttöön otettaessa komissio tuki useita aloitteita, joiden tarkoituksena oli valmistella kuluttajia hallitsemaan uuden valuutan käyttöönotto paremmin. Erityistä huomiota kiinnitettiin heikommassa asemassa oleviin (vanhukset, vammaiset, syrjäseuduilla asuvat jne.). Euroon siirtyminen helpoksi -ohjelman puitteissa rahoitettiin hankkeita, joiden tarkoituksena oli auttaa viranomaisia ja kuluttajajärjestöjä ennakoimaan uusien seteleiden ja kolikoiden käyttöönottoon mahdollisesti liittyviä ongelmia. Nämä aloitteet auttoivat uuteen valuuttaan siirtymisen onnistumista. |
| --- | --- |

3.

Komissio osallistuu EY:n perustamissopimuksen (153 artiklan) mukaisin ehdoin kuluttajien taloudellisten etujen suojelemiseen ja kuluttajasuojelua koskevien sääntöjen tehokkaan valvonnan edistämiseen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ei kuitenkaan voida tarkastella hintavakauden säilyttämisen näkökulmasta, vaikka ne vaikuttaisivat tavaroiden ja palvelujen hintoihin. Kuten edellä mainittiin, hintavakauden säilyttäminen kuuluu EKP:n tehtäviin.

Euroseteleitä ja -kolikoita käyttöön otettaessa komissio tuki useita aloitteita, joiden tarkoituksena oli valmistella kuluttajia hallitsemaan uuden valuutan käyttöönotto paremmin. Erityistä huomiota kiinnitettiin heikommassa asemassa oleviin (vanhukset, vammaiset, syrjäseuduilla asuvat jne.). Euroon siirtyminen helpoksi -ohjelman puitteissa rahoitettiin hankkeita, joiden tarkoituksena oli auttaa viranomaisia ja kuluttajajärjestöjä ennakoimaan uusien seteleiden ja kolikoiden käyttöönottoon mahdollisesti liittyviä ongelmia. Nämä aloitteet auttoivat uuteen valuuttaan siirtymisen onnistumista.

| 4. | Sekä komissio että EKP tarkastelevat jatkuvasti euroalueen talouden tilaa. Talouden todelliseen ja nimelliseen kehitykseen liittyvien seikkojen tavanomaisten tutkimusten lisäksi toteutetaan myös perusteellisempia tutkimuksia erityisen kiinnostavista ajankohtaisista aiheista, kuten euroalueen inflaatiosta ja inflaationäkemyksistä. |
| --- | --- |

4.

Sekä komissio että EKP tarkastelevat jatkuvasti euroalueen talouden tilaa. Talouden todelliseen ja nimelliseen kehitykseen liittyvien seikkojen tavanomaisten tutkimusten lisäksi toteutetaan myös perusteellisempia tutkimuksia erityisen kiinnostavista ajankohtaisista aiheista, kuten euroalueen inflaatiosta ja inflaationäkemyksistä.

| 5. | Uusimmasta Eurobarometri-kyselystä (julkaistu 15. joulukuuta 2003) ilmenee, että vähemmistö euroalueen kansalaisista (31 %) kannattaa yhden euron setelin käyttöönottoa. Tätä seteliä kannatetaan pääosin kahdessa jäsenvaltiossa, joissa enemmistö (70 % Kreikassa, 76 % Italiassa) haluaisi ottaa yhden euron setelin käyttöön. Kymmenessä muussa euroalueen jäsenvaltiossa selkeä enemmistö (yli 60 % kaikissa maissa ja jopa 90 % joissakin maissa) on kuitenkin uuden setelin käyttöönottoa vastaan. |
| --- | --- |

5.

Uusimmasta Eurobarometri-kyselystä (julkaistu 15. joulukuuta 2003) ilmenee, että vähemmistö euroalueen kansalaisista (31 %) kannattaa yhden euron setelin käyttöönottoa. Tätä seteliä kannatetaan pääosin kahdessa jäsenvaltiossa, joissa enemmistö (70 % Kreikassa, 76 % Italiassa) haluaisi ottaa yhden euron setelin käyttöön. Kymmenessä muussa euroalueen jäsenvaltiossa selkeä enemmistö (yli 60 % kaikissa maissa ja jopa 90 % joissakin maissa) on kuitenkin uuden setelin käyttöönottoa vastaan.

| 6. | EY:n perustamissopimuksen mukaisesti seteleitä koskevat päätökset tekee EKP, koska sillä on yksinoikeus antaa lupa euroseteleiden liikkeeseenlaskuun. EKP on päättänyt harkita uudelleen alhaisen yksikköarvon seteleiden liikkeeseenlaskua syksyllä 2004, jolloin on enemmän kokemusta euroseteleiden ja -kolikoiden käytöstä euroalueella ja sen ulkopuolella. Jos alhaisen yksikköarvon seteli lasketaan liikkeeseen, se olisi osa euroseteleiden toista sarjaa, joka otetaan käyttöön tämän vuosikymmenen lopulla. |
| --- | --- |

6.

EY:n perustamissopimuksen mukaisesti seteleitä koskevat päätökset tekee EKP, koska sillä on yksinoikeus antaa lupa euroseteleiden liikkeeseenlaskuun. EKP on päättänyt harkita uudelleen alhaisen yksikköarvon seteleiden liikkeeseenlaskua syksyllä 2004, jolloin on enemmän kokemusta euroseteleiden ja -kolikoiden käytöstä euroalueella ja sen ulkopuolella. Jos alhaisen yksikköarvon seteli lasketaan liikkeeseen, se olisi osa euroseteleiden toista sarjaa, joka otetaan käyttöön tämän vuosikymmenen lopulla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/115

---

(2004/C 84 E/0151)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3909/03

esittäjä(t): Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Puitedirektiivi

Ottaen huomioon puitedirektiivin (2002/21/EY (1)) 7 artiklan ja johdanto-osan kappaleet 36 ja 37, miten taataan, että kyseisten elinten toiminta on avointa ja mahdollistaa vuorovaikutuksen teollisuuden kanssa ja toimivallan selkeän määrittelyn yhdenmukaistamista ajatellen?

Uudessa puitedirektiivissä eurooppalaisten sääntelyelinten työryhmä (ERG) on saanut yksinomaan neuvoa-antavan aseman, kun taas Euroopan komissiolla olisi sille perustamissopimuksessa myönnetyn toimivallan perusteella oltava keskeinen asema uusien puitteiden johdonmukaisen soveltamisen varmistamisessa. Miten komissio aikoo näin ollen toimia ERG:ssä varmistaakseen, että se pystyy pitämään kiinni omasta asemastaan uuden puitesopimuksen johdonmukaisen soveltamisen varmistamisessa yhteisön säännöstössä asetettujen tavoitteiden mukaisesti?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(28. tammikuuta 2004)

Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7. maaliskuuta 2002 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivin) 7 artikla on osoitettu jäsenvaltioiden kansallisille sääntelyviranomaisille, jotka suorittavat ennakko sääntelyyn liittyviä tehtäviään sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän mukaisesti. Kansallisten sääntelyviranomaisten on 7 artiklan mukaan tehtävä yhteistyötä ”avoimesti, jotta varmistetaan” uuden sääntelyjärjestelmän ”säännösten yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltiossa”. Kuten arvoisa parlamentin jäsen on todennut, kyseiset säännökset edellyttävät yhteisön sääntelyviranomaisilta avoimuutta.

Yritysten kanssa tehtävän yhteistyön osalta voidaan todeta, että puitedirektiiveissä säädetyillä menettelyillä annetaan asianomaisille osapuolille mahdollisuus vaikuttaa ehdotettuihin toimenpiteisiin, jotka sääntelyviranomaiset sitten hyväksyvät. Ennen kuin toteutetaan merkityksellisiin markkinoihin huomattavalla tavalla vaikuttavia toimenpiteitä eli esimerkiksi katsotaan jollakin yrityksellä olevan merkittävää markkinavoimaa, kansallisen sääntelyviranomaisen on annettava asianomaisille osapuolille mahdollisuus esittää kohtuullisessa määräajassa lausuntonsa puitedirektiivin 6 artiklan mukaisesti. Määräajan kuluessa yritykset ja muut asianomaiset osapuolet voivat esittää lausuntonsa toimenpiteestä. Jäsenvaltioiden on perustettava yhtenäinen tiedotuspiste, jonka kautta kolmannet osapuolet voivat vaivatta saada tietoa kaikista senhetkisistä kuulemisista.

Kuten johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa säädetään, komissio on perustanut eurooppalaisen sääntely-elinten työryhmän (European Regulators Group, ERG), jossa jäsenvaltioiden kansalliset sääntelyviranomaiset tekevät yhteistyötä. ERG on väline, jonka avulla edistetään yhteisön säännöstön johdonmukaista ja yhdenmukaistettua soveltamista. Tältä osin on muistettava, että ERG:n jäsenet ovat itsenäisiä sääntelyviranomaisia, joiden vastuulla on uuden sääntelyjärjestelmän jokapäiväinen soveltaminen siltä osin kuin niille on myönnetty toimivaltuudet yhteisön oikeuden täytäntöönpanemiseksi annetussa kansallisessa lainsäädännössä.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan mukaan komission tehtävänä on huolehtia siitä, että perussopimusten määräyksiä ja toimielinten niiden nojalla toteuttamia toimenpiteitä [eli annettuja direktiivejä] noudatetaan. Näin ollen komission tehtävänä suhteessa yhteisön oikeuteen on huolehtia sääntöjen moitteettomasta soveltamisesta, mutta ei korvata kansallisia sääntelyviranomaisia sinänsä.

Eurooppalaisen sääntelyelinten työryhmä on osa sähköisten viestinnän sääntelyjärjestelmän suunniteltua institutionaalista perusrakennetta, jolla pyritään varmistamaan merkityksellisten säännösten johdonmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio loi sen neuvonantajakseen ja avustajakseen, joka toimii muun muassa kansallisten viranomaisten ja komission välisenä rajapintana edistäen sisämarkkinoiden kehitystä, joka on yksi EY:n perustamissopimuksen päätavoitteista, ja helpottaen komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten välistä yhteistyötä avoimesti sääntelyjärjestelmän johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. ERG toimii ”pohdinta-, keskustelu- ja neuvonantoelimenä” sähköisen viestinnän alalla (2). Näin ollen on selvää, että ERG on komissiolle neuvoja antava ryhmä eikä itsenäinen täytäntöönpanoelin. Sen ensisijaisia tehtäviä ovat neuvojen antaminen komissiolle ja avustaminen sääntelyjärjestelmän johdonmukaisessa soveltamisessa. Toisin sanoen ERG osaltaan edistää aktiivisesti täydentävien toimenpiteiden, kuten suositusten, valmistelua uudessa sääntelyjärjestelmässä antamalla komissiolle asiantuntevia neuvoja, mutta vastuu yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta on vastedeskin komission tehtävä EY:n perustamissopimuksen mukaisesti.

ERG:n mahdollisuus harjoittaa toimintaa omissa nimissään — esimerkiksi julkaisemalla keskusteluasiakirjoja ja työohjelman — ei aseta tätä työnjakoa ja toimielinten välistä tasapainoa millään muotoa kyseenalaiseksi. Viimeksi mainittu toiminta on yksinkertaisesti seurausta siitä, että ERG hoitaa niitä tehtäviä, joita varten se on perustettu. ERG perustettiin komission päätöksellä ja toimii kyseisessä päätöksessä määritellyn toimivallan mukaisesti.

ERG:n perustaminen ei aseta kyseenalaiseksi sitä, että komissio valvoo ja tarkkailee uuden sääntelyjärjestelmän soveltamista ja että komissiolla on aloiteoikeus EY:n perustamissopimuksen mukaisesti.

Yhteisön oikeuden mukaiset komission valtuudet ja velvollisuudet ovat lähtöisin EY:n perustamissopimuksen määräyksistä, joissa se velvoitetaan varmistamaan, että yhteisön oikeuden soveltaminen ja täytäntöönpano on moitteetonta. Tehdessään ERG:n kanssa yhteistyötä komissio ei luovuta ERG:lle mitään yhteisön oikeuden täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyviä, EY:n perustamissopimuksen mukaisia valtuuksiaan. Tämän vuoksi komissio katsoo, että ERG:n toiminta ja komission osallistuminen siihen eivät vaaranna komission toimimista yhteisön oikeuden valvojana. Lisäksi komissio hoitaa tehtävänsä eli varmistaa, että yhteisön oikeutta ja erityisesti uutta järjestelmää sovelletaan johdonmukaisesti ja noudattaen yhteisön oikeudessa säädettyjä tavoitteita.

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

(2)  Sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja käsittelevän eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän perustamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/627/EY johdanto-osan 7 kappale, EYVL L 200, 30.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/117 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/117

---

(2004/C 84 E/0152)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3912/03

esittäjä(t): Ole Krarup (GUE/NGL) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Öljynporaus Pohjanmerellä

Voiko komissio ilmoittaa, onko Tanskan hallituksen ja A. P. Møllerin ja Dansk Underground Consortiumin väliseen sopimukseen Pohjanmerellä seuraavien 40 vuoden aikana tapahtuvan öljynporauksen ehdoista sisältyvä lauseke, jolla suojataan toimiluvanhaltijoita lisäverotukselta, ilmoitettu valtiontukena perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti? Jos sopimuksesta ei ole annettu tietoa, voiko komissio ilmoittaa, onko hallituksen ja yksityisten toimiluvanhaltijoiden välisiä sopimuksia, joista toimiluvanhaltijat hyötyvät verotuksellisesti pitkähkön ajan, pidettävä valtiontukena?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissio haluaa ensiksikin todeta, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamasta sopimuksesta ei annettu ennakkoon tietoa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tanskan viranomaiset ovat kuitenkin juuri toimittaneet komissiolle yksityiskohtaista asiakirja-aineistoa sopimuksesta. Komissio tarkastelee parhaillaan kyseisiä asiakirjoja, eikä se voi vielä ottaa kantaa toimenpiteen pätevyyteen.

Komissio haluaa yleisesti muistuttaa, että ainoastaan tiettyjä toimia tai yrityksiä koskevat verovapautukset saattavat muodostaa valtiontukia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/117 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/117

---

(2004/C 84 E/0153)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3928/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kreikan metsät ja asunto-osuuskunnat

Komission jäsen Margot Wallström ilmoittaa vastauksessa kysymykseeni E-3196/03, että komissio ei ole tietoinen luvatonta rakentamista koskevista tilastotiedoista tai muista jäsenvaltioiden asiaa koskevista tiedoista, joten komissio ei voi arvioida luvattoman rakentamisen laajuutta Kreikassa. Komission jäsen ilmoittaa lisäksi, että komissio ei ole saanut koskaan Kreikan viranomaisilta tietoja luvattomasti rakennettujen rakennusten standardeista Kreikassa. Lisäksi hän ilmoittaa, että vasta hyväksytyssä Forest Focus -asetuksessa on määritelty ”metsä” ja ”muu puustoinen maa” ja niitä sovelletaan asetuksella tuettaviin toimiin. Lopuksi komission jäsen ilmoittaa, että niiden asunto-osuuskuntien jäseniä koskeva kysymys, jotka eivät ole vielä saaneet maata huolimatta maksuistaan osuuskunnalle, on kansallisten viranomaisten toimivallassa, ja asiasta säädetään kansallisessa lainsäädännössä.

Valitettavasti on todettava, että (hyvin energisen) komission jäsenen vastaus on riittämätön, sillä luvattomia rakennuksia koskeva kertomus julkaistiin Kreikan sanomalehdissä 5. joulukuuta 2003. Sen mukaan näiden rakennusten puutteellisuuden vuoksi Ateena täyttyy ruumisarkuista, jos siellä sattuu maanjäristys, jonka voimakkuus on 6 Richterin asteikolla. Kuitenkin Kreikan tiedotusvälineet tuomitsivat samana päivänä lähes yksimielisesti sen, että hallituksen hyväksymä laki uhkaa Kreikan harvojen metsien olemassaoloa. On myös huomattava, että komission jäsen ei näytä olevan huolissaan siitä, että tuhannet Kreikan kansalaiset ovat suorittaneet maksuja jopa kymmenien vuosien ajan asunto-osuuskunnille, eivätkä saa siitä mitään hyötyä.

Voiko komissio ilmoittaa, rikkooko tällainen toiminta ja hyväksikäyttö asunto-osuuskunnille turhaan maksuja suorittaneiden tuhansien yhteisön kansalaisten oikeuksia? Miksi komissio ei pyydä tietoja töiden laadusta, jos Kreikan viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja luvattomasta rakentamisesta? Voiko komission jäsen Wallström ilmoittaa, mitkä metsän ja muun puustoisen maan määritykset sisältyvät vastauksessa viitattuun asetukseen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. helmikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se tunne 5. joulukuuta 2003 Kreikan lehdistössä julkaistujen luvattomia rakennuksia Kreikassa koskevien artikkelien sisältöä. Kuten komissio totesi edellisessä vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3196/03 (1)4. joulukuuta 2003, komissiolla ei ole tilastoja tai tietoja luvattomasta rakentamisesta jäsenvaltioissa. Koska yhteisöllä ei ole rakennustoimintaa ja -standardeja koskevaa sitovaa lainsäädäntöä, rakennuslupien myöntämiseen liittyviä menettelyjä sääntelee yksinomaan kansallinen lainsäädäntö, ja asia kuuluu Kreikan viranomaisten toimivaltaan. Näin ollen komissio ei aio pyytää yksityiskohtia Kreikan laittomien (luvattomien) rakennusten työn laadusta.

Metsän ja puustoisen maan määritelmien osalta komissio totesi ensimmäisessä vastauksessaan, että Euroopan unionin metsästrategia ei sisällä yhteisön laajuista metsän ja puustoisen maan määritelmää. Kansallisia metsän ja puustoisen maan määritelmiä sovelletaan yhteisön lainsäädäntöön ja rahoitusvälineisiin. Komissio haluaa painottaa, että metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2152/2003 (Forest Focus) (2) 3 artiklassa vahvistetaan ”metsän”, ”muun puustoisen maan” ja ”muun maan” määritelmät. Jäsenvaltioiden on noudatettava näitä määritelmiä ja pantava ne täytäntöön edellä mainittua asetusta ja sillä tuettavia valvontatoimia varten, mutta niiden soveltaminen on sidottu ainoastaan tähän asetukseen.

Mitä tulee kysymykseen kansalaisista, jotka suorittavat maksuja asunto-osuuskunnille saamatta vielä mitään etuja, komissio haluaa pysyä kannassaan, jonka mukaan yhteisöllä ei ole asiassa toimivaltaa ja sitä sääntelevät kansalliset lait.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 788.

(2)  EUVL L 324, 11.12.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/118

---

(2004/C 84 E/0154)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3930/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kreikan maatalouspankin etuoikeuksien säilyttäminen

Lain 1914/1990 26 artiklan 4 kohdan mukaan kaikki Kreikan maatalouspankkia (ATE) koskevat erityisjärjestelyt, ennen kaikkea aineelliset ja menettelyihin liittyvät etuoikeudet, verotukselliset ja muut vapautukset, velkasitoumukset, velkojen takaukset ja yleisesti sen oikeushenkilöllisyys oikeuksineen ja velvollisuuksineen, säilytetään voimassa ja niitä sovelletaan muuttumattomina myös ATE:n osakeyhtiöksi muuttamisen jälkeen. ATE soveltaa liiketoimissaan asiakkaidensa kanssa tämän säädöksen nojalla etuoikeuksia, jotka sille on myönnetty lain 4332/1929 8—15 artiklassa ja 34 artiklan 8 kohdassa, joiden mukaan ATE:n kanssa liiketoimia harjoittavien tahojen — ennen kaikkea sen velkojien — oikeudelliset, menettelylliset ja substantiiviset takuut jätetään huomiotta. Euroopan komissio on myös vastaanottanut asiaa koskevan valituksen Tipopiitiria Thivas -yhtiöltä (maatalousasioiden neuvoston vastaus 31427/24. marraskuuta 2003).

Kun otetaan huomioon, että yhteisön oikeuden vastaisten ATE:n etuoikeuksien säilyttäminen ja niiden soveltaminen rasittaa sen liikekumppaneita ja riistää niiltä kaikki puolustautumismahdollisuudet, mitä komissio aikoo tehdä lopettaakseen ATE:n kanssa tekemisissä olevien tahojen oikeuksien loukkaamisen ja poistaakseen kilpailuolosuhteiden vääristymät muihin luottolaitoksiin nähden?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Komissio vahvistaa saaneensa vastikään Kreikan maatalouspankkia koskevan kantelun ja tekee tämän vuoksi arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta yksityiskohtaisen selvityksen, jonka tuloksista se ilmoittaa parlamentin jäsenelle mahdollisimman pian.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/119

---

(2004/C 84 E/0155)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3931/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kesän 2003 metsäpalojen tuhoamien alueiden ennallistaminen

Kesällä 2003 tulipalot tuhosivat Portugalissa 410 000 hehtaaria sen pinta-alasta eli 5 prosenttia maa-alasta ja 12 prosenttia metsä-alasta. Useita Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita, kuten korkkitammi-, rautatammi-, ja tammimetsiä tuhoutui. Ihmisiä ja eläimiä kuoli, asuntoja ja viljelyksiä tuhoutui Portugalin maaseudun haavoittuvimmilla ja köyhimmillä alueilla.

Avustusrahastosta saatu tuki on ollut erittäin tarpeellinen, mutta se ei riitä kattamaan tämän korvaamattoman arvokkaan luonnonperinnön ja uhanalaisen maaseudun talouden ennallistamista koskevia tarpeita.

Budjettivaliokunnan kokouksessa, jossa käsiteltiin avustusrahastosta Portugalille myönnettävää tukea, sanottiin, että Portugalin rakennerahastomäärärahoista budjetoidaan uudelleen 180 miljoonaa euroa tulipalojen aiheuttamien vahinkojen korjaamista varten.

| 1. | Miksi vuosiksi 2000—2003 budjetoituja, edelleen käyttämättä olevia rakennerahastomäärärahoja ei voida käyttää tähän tarkoitukseen? |
| --- | --- |

1.

Miksi vuosiksi 2000—2003 budjetoituja, edelleen käyttämättä olevia rakennerahastomäärärahoja ei voida käyttää tähän tarkoitukseen?

| 2. | Ovatko Portugalin viranomaiset jo tehneet konkreettisia ehdotuksia näiden 180 miljoonan euron käytöstä ja onko kyseinen summa tarkoitettu tuhoutuneiden alueiden luonnonperinnön ja maaseudun talouden ennalleen saattamiseen? |
| --- | --- |

2.

Ovatko Portugalin viranomaiset jo tehneet konkreettisia ehdotuksia näiden 180 miljoonan euron käytöstä ja onko kyseinen summa tarkoitettu tuhoutuneiden alueiden luonnonperinnön ja maaseudun talouden ennalleen saattamiseen?

| 3. | Millä muilla tavoin komission mielestä tuhoutuneiden alueiden ennallistamista voitaisiin tukea, kysehän on suoraan Portugalin mutta myös yleisesti yhteisön edusta? |
| --- | --- |

3.

Millä muilla tavoin komission mielestä tuhoutuneiden alueiden ennallistamista voitaisiin tukea, kysehän on suoraan Portugalin mutta myös yleisesti yhteisön edusta?

Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Infrastruktuurien ennallistamista — joka seuraa välttämättömiä kiireellisiä toimia, joiden rahoitukseen solidaarisuusrahastosta myönnettiin 48,5 miljoonaa euroa — ja kesällä 2003 tulipaloissa tuhoutuneiden Portugalin metsä- ja maatalousvarantojen elvyttämistä voidaan rahoittaa rakennerahastojen tai koheesiorahaston uudelleen budjetoiduista varoista. Tulipalossa tuhoutuneilla alueilla ohjelmien hallinnosta vastaavat viranomaiset ovat vastuussa tämänsuuntaisten ehdotusten tekemisestä. Portugalin viranomaiset ovat myös Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen välitarkistuksen puitteissa vahvistaneet aikomuksensa myöntää suoritusvarauksesta noin 180 miljoonaa euroa tulipalojen aiheuttamien tuhojen korjaamiseen ja ennalta ehkäisevien toimien vahvistamiseen.

Asiasta käydään parhaillaan neuvotteluja Portugalin viranomaisten kanssa. Komissio ei siis vielä tässä vaiheessa voi antaa täydellisiä tietoja kyseisistä ohjelmista tai toimenpiteistä.

Komissio korostaakin tässä yhteydessä luonnonkatastrofeja ehkäisevien toimien merkitystä. Erilaisia tulipalojen torjuntaan vaikuttavia toimia voitaisiin tukea. Näihin toimiin voisivat kuulua muun muassa tulipalojen sammuttamisvalmiuksien parantaminen, tulipalojen havaitsemis- ja torjuntavalmiuksien käyttöönotto, eroosion torjunta, tulipalojen torjuntaa koskevien sääntöjen mukaisesti tehty metsitys, jne.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/120

---

(2004/C 84 E/0156)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3934/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Yhdysvalloissa vakinaisesti asuvien ja työskentelevien eurooppalaisten Yhdysvaltoihin palaamisen kieltämiseen johtavat Yhdysvaltain soveltamat viisumimääräykset

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä, että EU:n jäsenvaltion kansalaisuuden omaavat henkilöt voivat vierailla ilman viisumia Amerikan Yhdysvalloissa, mutta että vuodesta 2003 lähtien sama ei koske Yhdysvalloissa asuvia ja työskenteleviä eurooppalaisia, joilla on oltava asiointiviisumi ulkomailta palatessaan ja jotka muiden vierailijoiden tapaan myös joutuvat luopumaan oikeudestaan turvautua asianajajaan oikeudenkäynneissä viranomaisia vastaan? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä, että EU:n jäsenvaltion kansalaisuuden omaavat henkilöt voivat vierailla ilman viisumia Amerikan Yhdysvalloissa, mutta että vuodesta 2003 lähtien sama ei koske Yhdysvalloissa asuvia ja työskenteleviä eurooppalaisia, joilla on oltava asiointiviisumi ulkomailta palatessaan ja jotka muiden vierailijoiden tapaan myös joutuvat luopumaan oikeudestaan turvautua asianajajaan oikeudenkäynneissä viranomaisia vastaan?

| 2. | Onko komissio tietoinen myös siitä, että Yhdysvaltojen tulliviranomaiset voivat kieltää jo pitkään Yhdysvalloissa asuneita tai Yhdysvaltojen kansalaisuuden omaavan henkilön kanssa avioituneita eurooppalaisia palaamasta Yhdysvaltoihin vierailijana perustellen päätöstään sillä, että kyseiset eurooppalaiset pyrkivät pääsemään laittomasti Yhdysvaltoihin perusteettomien väitteiden turvin, minkä johdosta heidät voidaan pakottaa poistumaan maasta ja heitä voidaan kieltää palaamasta Yhdysvaltoihin viiteen vuoteen? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tietoinen myös siitä, että Yhdysvaltojen tulliviranomaiset voivat kieltää jo pitkään Yhdysvalloissa asuneita tai Yhdysvaltojen kansalaisuuden omaavan henkilön kanssa avioituneita eurooppalaisia palaamasta Yhdysvaltoihin vierailijana perustellen päätöstään sillä, että kyseiset eurooppalaiset pyrkivät pääsemään laittomasti Yhdysvaltoihin perusteettomien väitteiden turvin, minkä johdosta heidät voidaan pakottaa poistumaan maasta ja heitä voidaan kieltää palaamasta Yhdysvaltoihin viiteen vuoteen?

| 3. | Onko komissio havainnut jo merkkejä siitä, että tämä paluun kieltäminen on tai siitä on tulossa väline, jolla Yhdysvalloissa asuvia eurooppalaisia painostetaan myymään asuntonsa ja yrityksensä mahdollisimman alhaiseen hintaan ja eroamaan toimistaan Yhdysvaltojen kansalaisuuden omaavien henkilöiden eduksi? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio havainnut jo merkkejä siitä, että tämä paluun kieltäminen on tai siitä on tulossa väline, jolla Yhdysvalloissa asuvia eurooppalaisia painostetaan myymään asuntonsa ja yrityksensä mahdollisimman alhaiseen hintaan ja eroamaan toimistaan Yhdysvaltojen kansalaisuuden omaavien henkilöiden eduksi?

| 4. | Onko EU:n jäsenvaltioilla käytettävissään vastaavia keinoja, joilla ne voivat evätä Yhdysvaltojen kansalaisuuden omaavilta henkilöiltä oikeuden sijoittautua maahan tai palata sinne tai työskennellä siellä? Sovelletaanko kyseistä oikeutta myös käytännössä ja poistetaanko amerikkalaisia ilman, että he ovat syyllistyneet rikoksiin, sen nojalla Euroopasta ja kielletään palaamasta tänne pitkään aikaan? |
| --- | --- |

4.

Onko EU:n jäsenvaltioilla käytettävissään vastaavia keinoja, joilla ne voivat evätä Yhdysvaltojen kansalaisuuden omaavilta henkilöiltä oikeuden sijoittautua maahan tai palata sinne tai työskennellä siellä? Sovelletaanko kyseistä oikeutta myös käytännössä ja poistetaanko amerikkalaisia ilman, että he ovat syyllistyneet rikoksiin, sen nojalla Euroopasta ja kielletään palaamasta tänne pitkään aikaan?

| 5. | Millä tavoin Yhdysvalloissa asuvien eurooppalaisten oikeudet ja velvollisuudet ja heidän poistamisensa Yhdysvalloista yhdenmukaistetaan Euroopassa asuvien yhdysvaltalaisten vastaavien oikeuksien ja velvollisuuksien kanssa vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti? Milloin tämä tapahtuu? |
| --- | --- |

5.

Millä tavoin Yhdysvalloissa asuvien eurooppalaisten oikeudet ja velvollisuudet ja heidän poistamisensa Yhdysvalloista yhdenmukaistetaan Euroopassa asuvien yhdysvaltalaisten vastaavien oikeuksien ja velvollisuuksien kanssa vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti? Milloin tämä tapahtuu?

Lähde: TV-kanavan Nederland 2 Twee Vandaag -ajankohtaisohjelma 9. joulukuuta 2003.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Komission tiedossa ei ole, että Yhdysvaltain viranomaiset kieltäisivät paluun Yhdysvaltoihin sellaisilta EU:n jäsenvaltioiden kansalaisilta, joilla on voimassa oleva oleskelulupa Yhdysvalloissa ja jotka täyttävät laillisen maahantulon ja oleskelun ehdot. Komission tietoon ei myöskään ole tullut minkäänlaista näyttöä siitä, että Yhdysvaltain viranomaiset olisivat yrittäneet luoda arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa käytäntöä.

Tiedotusvälineissä huomiota herättäneiden viimeaikaisten tapahtumien valossa komissio kuitenkin haluaa painottaa, että useimmat EU:n kansalaiset, joilla on koneellisesti luettava passi ja joiden lyhytaikaisen Yhdysvalloissa oleskelun syynä on lomamatka tai lyhytkestoinen työmatka, kuuluvat Yhdysvaltain viisumivapausohjelman piiriin. Kaikissa muissa tapauksissa, esimerkiksi perheiden yhdistämistä varten, tarvitaan viisumi, jota maahantulijan on yleensä etukäteen anottava maassaan sijaitsevasta Yhdysvaltain konsulaatista tai jota myös Yhdysvaltain kansalaisuuden omaava perheenjäsen voi anoa. Ne maahantulijat, jotka ovat saaneet viisumin konsulaatista, voivat vedota maahantuloasioita käsittelevään tuomariin, jos he kohtaavat ongelmia Yhdysvaltoihin saapuessaan.

Eri menettelyä sovelletaan niihin henkilöihin, joiden viisumianomusta ei vielä ole käsitelty tai jotka eivät ole etukäteen anoneet viisumia esimerkiksi siksi, että uskoivat kuuluvansa viisumivapausohjelman piiriin. Yhdysvaltain viranomaiset voivat evätä maahantuloluvan näiltä henkilöiltä, mikäli he yrittävät saada oleskeluluvan väärin perustein tai jos he aiemmin ovat rikkoneet maahantulosäännöksiä. Siinäkin tapauksessa, että näiden henkilöiden kohdalla olisi jo käynnissä toinen maahantulomenettely tai viisumianomuksen käsittely, maahantuloviranomaiset voivat poistaa heidät maasta välittömästi maahantulopaikassa, ilman että heillä olisi mahdollisuutta siinä vaiheessa turvautua oikeuskeinoihin. Kaikki riita-asiat on selvitettävä ulkomailta käsin konsulaatin avustuksella.

EU:n jäsenvaltioissa on periaatteessa käytössä yhteneväiset järjestelmät, joilla pyritään takaamaan maahantulo- tai oleskelulupahakemusten käsittely ennen maahantuloa ulkomaisissa konsulinvirastoissa. Raja-asemilla myönnetään maahantulolupia vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa. Jäsenvaltioilla on oikeus evätä maahanpääsy kaikilta kolmansien maiden kansalaisilta, jotka eivät täytä maahantulo- tai oleskeluluvan myöntämisehtoja. Tämä koskee myös Yhdysvaltain kaltaisten kolmansien maiden kansalaisia, joilta ei vaadita lyhytkestoista viisumia heidän ylittäessään unionin ulkorajoja. Mikäli viranomaiset toteavat, ettei maahantulon tarkoitus kuulu viisumivapauden piiriin, kyseinen henkilö voidaan poistaa maasta. Mahdollisuus turvautua oikeuskeinoihin tällaisten päätösten kumoamiseksi vaihtelee eri jäsenvaltioiden välillä.

Lisäksi voidaan poistaa maasta sellaiset henkilöt, joiden oleskeluaika ylittää viisumivapauteen oikeuttavat kolme kuukautta. Niin ikään sellaisilta henkilöiltä, jotka ovat rikkoneet maahanmuuttolakia, voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla evätä laillinen paluuoikeus maahan. Paluukiellon kesto riippuu siis kansallisesta lainsäädännöstä.

Komission hallussa ei ole sellaisia Yhdysvaltain kansalaisia koskevia konkreettisia lukuja, joihin olisi jäsenvaltioissa sovellettu maastapoistamismenettelyjä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/121

---

(2004/C 84 E/0157)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3939/03

esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Jätteenkuljetus- ja hiekoitusajoneuvojen kuljettajat valtiovallalle kuuluvissa tehtävissä sekä ajo- ja lepoaikojen ylittäminen

Jätteenkuljetus ja katujen hiekoitus kuuluu Saksassa valtiovallan tehtäviin. Talven ja joulun aikana ajoneuvojen kuljettajat eivät aina noudata kuorma-autoilijoille laissa säädettyjä ajo- ja lepoaikoja.

Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat julkisia työnantajia ja asianomaisia työntekijöitä Saksassa:

| — | Voidaanko laissa säädetyistä ajo- ja lepoajoista myöntää poikkeuksia, jos kuljettaja toimittaa valtiovallalle kuuluvaa tehtävää? |
| --- | --- |

—

Voidaanko laissa säädetyistä ajo- ja lepoajoista myöntää poikkeuksia, jos kuljettaja toimittaa valtiovallalle kuuluvaa tehtävää?

| — | Kuinka monella tunnilla kuljettaja tässä tapauksessa saa ylittää ajoajan, jos hän toimittaa valtiovallalle kuuluvaa tehtävää? |
| --- | --- |

—

Kuinka monella tunnilla kuljettaja tässä tapauksessa saa ylittää ajoajan, jos hän toimittaa valtiovallalle kuuluvaa tehtävää?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2004)

Kuljettajien ajo- ja lepoajoista säädetään tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta 20. joulukuuta 1985 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3820/85 (1). Sen 4 artiklassa esitetään luettelo poikkeuksista. Asetuksen 4 artiklan 6 kohdassa säädetään, ettei asetusta sovelleta maanteiden kunnossapitoon ja valvontaan sekä jätteiden keruuseen ja kuljetukseen tarkoitettuihin ajoneuvoihin. Mainittuihin ajoneuvoihin ei siis sovelleta asetuksen säännöksiä sinä aikana, kun niitä käytetään mainittuihin tarkoituksiin. Näin ollen asetuksen säännöksiä ei myöskään sovelleta mainittuihin luokkiin kuuluvien ajoneuvojen eli jätteenkuljetus- ja hiekoitusajoneuvojen kuljettajiin.

Edellä olevan johdosta mainittuihin liikkuviin työntekijöihin sovelletaan ainoastaan tiettyjä yleisen työaikadirektiivin (tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/104/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna 22. kesäkuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/34/EY (3)) säännöksiä, kuten esimerkiksi vaatimusta siitä, että heillä on oltava mahdollisuus riittävään lepoon ja että heidän viikoittainen työaikansa on rajoitettava keskimäärin 48 tuntiin neljän kuukauden viitejakson aikana, jonka pituuden jäsenvaltio voivat jatkaa 12 kuukaudeksi.

Lisäksi jäsenvaltiot voivat soveltaa tällaisiin kuljettajiin kansallisia sääntöjä.

---

(1)  EYVL L 370, 31.12.1985.

(2)  EYVL L 307, 13.12.1993.

(3)  EYVL L 195, 1.8.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/122

---

(2004/C 84 E/0158)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3952/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(22. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kaasuputkien asentaminen

Voiko komissio ilmoittaa mitä Euroopan unionin standardeja sovelletaan, kun kaasuputkia vedetään yksityisalueiden lävitse?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Kysymys yksityisalueiden läpi vedettävien kaasuputkien asennusoikeuksien myöntämisestä ei kuulu lainkaan komission, vaan täysin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Sen vuoksi komissiolla ei ole käytössään tietoja asiaa koskevista Euroopassa voimassa olevista standardeista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/122

---

(2004/C 84 E/0159)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3963/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Geroi Sevastopolya — meriturvallisuus

Säiliöalus Geroi Sevastopolya (Sevastopolin sankarit) on 24 vuotta palveluksessa ollut yksirunkoinen alus, joka kuljettaa 50 000 tonnia raakaöljyä. Alus käyttää samaa reittiä kuin Prestige, joka aiheutti vuosi sitten ekologisen katastrofin Espanjan vesillä, ja purjehtii lähipäivinä Tanskan, Saksan, Alankomaiden, Belgian, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Espanjan ja Portugalin aluevesiin rajoittuvien kansainvälisten vesialueiden kautta.

Kalifornialainen Westport Petroleum -yritys on vuokrannut kyseisen venäläisen aluksen, jonka tehtävänä on hakea lasti Latviasta, purjehtia kolmessa tai neljässä viikossa Gibraltarin salmen, Välimeren ja Suezin kanavan kautta Singaporeen.

Komission nimittämät tarkastajat päättivät tarkastuksen suoritettuaan, että aluksen lähtöä ei ollut syytä estää.

Portugalin ja Espanjan puolustusvoimat ovat ilmoittaneet, että ne eivät anna Geroi Sevastopolyalle lupaa kulkea niiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden kautta.

Komissio on ilmoittanut olevansa valmis seuraamaan tiiviisti säiliöaluksen kulkua, vaikka alus purjehtiessaan pysyttelisi kansainvälisillä vesialueilla. Viimeksi pidetyssä liikenneneuvoston kokouksessa komissio vetosi kymmeneen ehdokasvaltioon, jotta ne noudattaisivat välittömästi, ennen toukokuun ensimmäistä päivää 2004, yksirunkoisia aluksia koskevaa kieltoa.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Mitä tietoja komissiolla on Geroi Sevastopolyan tämänhetkisestä reitistä? |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja komissiolla on Geroi Sevastopolyan tämänhetkisestä reitistä?

| — | Onko komissio yhä sitä mieltä, että alus täyttää merikelpoisuutta koskevat minimivaatimukset? |
| --- | --- |

—

Onko komissio yhä sitä mieltä, että alus täyttää merikelpoisuutta koskevat minimivaatimukset?

| — | Mihin seuranta- ja hätätoimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä? |
| --- | --- |

—

Mihin seuranta- ja hätätoimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä?

| — | Minkä vastauksen komissio on saanut ehdokasvaltioille esittämäänsä vetoomukseen? |
| --- | --- |

—

Minkä vastauksen komissio on saanut ehdokasvaltioille esittämäänsä vetoomukseen?

| — | Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt sopiakseen jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa entistä vaativammista ja tehokkaammista meriturvallisuussäännöistä ja niiden täytäntöönpanosta? |
| --- | --- |

—

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt sopiakseen jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa entistä vaativammista ja tehokkaammista meriturvallisuussäännöistä ja niiden täytäntöönpanosta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissiota pyydetään kiinnittämään huomiota venäläisen yksirunkoisen Geroi Sevastopolya -öljysäiliö-aluksen tapaukseen. Alus lähti Ventspilsin satamasta Latviasta lastinaan arviolta 50 000 tonnia raskasta polttoöljyä ja purjehti määränpäähänsä Singaporeen Euroopan rannikon edustalla kulkevaa reittiä seuraten.

Alus lähti Ventspilsin satamasta 6. joulukuuta 2003. Se jatkoi kohti Tanskan aluevesiä, joilla alukseen nousi avomeriluotsi. Tanskan laivaston partiovene saattoi alusta aina 9. joulukuuta 2003 asti, jolloin alus jätti Tanskan aluevedet Tanskan pohjoiskärjessä sijaitsevan Skagenin kohdalla. Tämän jälkeen se siirtyi Pohjanmerelle Saksan ja Alankomaiden aluevesien kautta. Joulukuun 11. päivänä alus saapui Doverin salmeen ja aloitti purjehduksensa Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaan kuuluvalla alueella Englannin kanaalissa. Alus jätti Englannin kanaalin taakseen illalla 12. joulukuuta 2003, ja siirtyi Ouessanťn liikenteenjakojärjestelmän kattamalla alueella Atlantin meriprefektuurin (préfecture maritime de l'Atlantique) toimivaltaan kuuluvalle alueelle. Tämän jälkeen Geroi Sevastopolya suuntasi kohti Hyväntoivon-niemeä. Aluksen kapteeni oli päättänyt purjehtia Aasiaan eteläistä reittiä Gibraltarin salmen ja Suezin kanavan kautta kulkevan reitin sijasta. Geroi Sevastopolya siirtyi Euroopan aluevesien ulkopuolelle 18. joulukuuta 2003.

Useiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden tarkastajista koostuva ryhmä, jonka työtä Euroopan meriturvalli-suusvirasto koordinoi, tarkasti aluksen Ventspilsin satamassa. Tarkastajat totesivat, ettei Latvian viranomaisilla ollut syytä pysäyttää alusta satamaan.

Komissio ja Euroopan meriturvallisuusvirasto perustivat kriisiyksikön, joka seurasi aluksen matkaa Ventspilsin satamasta aina siihen asti, kun se siirtyi Euroopan aluevesien ulkopuolelle. Euroopan meriturvallisuusvirasto oli jatkuvasti yhteydessä niiden valtioiden toimivaltaisiin viranomaisiin, joiden aluevesillä alus liikkui. Kyseiset viranomaiset tiedottivat aluksen tilanteesta ja tarkasta sijainnista säännöllisesti meriturvallisuusvirastolle.

Geroi Sevastopolyan tapauksen ja Euroopan unioniin liittyvien valtioiden — nimenomaan Baltian maiden ja erityisesti Latvian — osalta todettakoon, että Latvian viranomaisten yhteistyö Euroopan meriturvalli-suusviraston ohjauksessa toimivien tarkastajien suorittamien tarkastusten toteuttamiseksi oli esimerkillistä. Tarkastajat tekivät tarkastuksen Latvian viranomaisten avustuksella. Latvian viranomaiset olivat satama-valtion viranomaisina vastuussa alusta koskevasta tarkastuksesta. Baltian maiden ympäristöministerit hyväksyivät Viron tekemän esityksen perusteella ehdotuksen, jolla pyritään soveltamaan jo etukäteen Euroopan unionissa 21. lokakuuta 2003 voimaan tullutta asetusta (EY) N:o 1726/03 (1), joka kieltää raskaiden polttoöljyjen kuljetuksen yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla.

Komissio haluaa edelleen vahvistaa meriturvallisuutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Se aikoo hyväksyä Prestige-öljysäiliöaluksen onnettomuuden johdosta toteutettavia toimenpiteitä ja laatia vuoden 2004 puoliväliin mennessä uuden merenkulun turvallisuutta vahvistavan toimenpidepaketin. Euroopan unioni jatkaa myös toimintaansa Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) meriturvallisuuden vahvistamiseksi maailmanlaajuisesti. Kansainvälinen merenkulkujärjestö hyväksyi Euroopan unionin tekemän ehdotuksen perusteella joulukuussa 2003 muutoksen Marpol-yleissopimukseen. Euroopan unioniin liittyvät maat tukivat ehdotusta yksimielisesti. Marpol-yleissopimukseen sisällytettiin edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 1726/2003 säädöksiä muistuttavia, kansainvälisellä tasolla sovellettavia määräyksiä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun asetuksen (EY) N:o 417/2002 muuttamisesta (EUVL L 249, 1.10.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/124

---

(2004/C 84 E/0160)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3969/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Catanian syyttäjänviraston suorittama rikostutkinta EU:n varoihin kohdistuneesta 5 miljoonan euron petoksesta

La Sicilia -lehdessä julkaistiin 12. joulukuuta 2003 artikkeli, jotka otsikkona oli ”Cataniassa kavallettu 5 miljoonaa euroa EU:n varoja”. Artikkelin mukaan:

| — | Italian vero- ja tullipoliisin (Guardia di Finanza) Catanian alueviranomaiset ovat havainneet erään Cataniassa toimiva yrityksen syyllistyneen petokseen ja saaneen laittomasti yhteisön varoja 5 miljoonan euron arvosta; |
| --- | --- |

—

Italian vero- ja tullipoliisin (Guardia di Finanza) Catanian alueviranomaiset ovat havainneet erään Cataniassa toimiva yrityksen syyllistyneen petokseen ja saaneen laittomasti yhteisön varoja 5 miljoonan euron arvosta;

| — | yritys oli saanut lakiin 488/92 perustuvaa tukea perustaakseen Catanian teollisuusalueelle sairaalatarvikkeita ja kirurgista välineistöä valmistavan uuden yrityksen; |
| --- | --- |

—

yritys oli saanut lakiin 488/92 perustuvaa tukea perustaakseen Catanian teollisuusalueelle sairaalatarvikkeita ja kirurgista välineistöä valmistavan uuden yrityksen;

| — | yhtiö on muuttanut omistuspohjaansa useaan kertaan viime vuosien aikana, mutta sillä ei ole itse asiassa ollut mitään toimintaa, ja rahoituksen saannin jälkeen italialaiset yhtiökumppanit ovat poistuneet näyttämöltä ja omistus on siirtynyt kahdelle yritykselle, joiden toimipaikka on Liechten-steinissa ja Luxemburgissa; |
| --- | --- |

—

yhtiö on muuttanut omistuspohjaansa useaan kertaan viime vuosien aikana, mutta sillä ei ole itse asiassa ollut mitään toimintaa, ja rahoituksen saannin jälkeen italialaiset yhtiökumppanit ovat poistuneet näyttämöltä ja omistus on siirtynyt kahdelle yritykselle, joiden toimipaikka on Liechten-steinissa ja Luxemburgissa;

| — | hankkeeseen sisältyneistä investointimenoista noin 90 prosenttia käytettiin tietyntyyppiseen laitteistoon, joka asianomaisten tahojen mukaan oli mahdollista hankkia vain liechtensteinilaiselta suunnitteluyritykseltä, jolle sen rakentaisi espanjalainen yritys; molemmat näistä olivat sidoksissa yrityksiin, joiden käsissä catanialaisen yrityksen yhtiöpääoma oli; |
| --- | --- |

—

hankkeeseen sisältyneistä investointimenoista noin 90 prosenttia käytettiin tietyntyyppiseen laitteistoon, joka asianomaisten tahojen mukaan oli mahdollista hankkia vain liechtensteinilaiselta suunnitteluyritykseltä, jolle sen rakentaisi espanjalainen yritys; molemmat näistä olivat sidoksissa yrityksiin, joiden käsissä catanialaisen yrityksen yhtiöpääoma oli;

| — | tarkasteltaessa kauppatavaran liikkeitä tarkemmin jälkikäteen todellisuus osoittautui aivan toiseksi, eli laitteisto, jonka arvon piti olla noin 9 miljoonaa euroa, maksoikin todellisuudessa vain 1,5 miljoonaa euroa, ja se oli hankittu suoraan Modenassa ja Varesessa sijaitsevista tuotantolaitoksista; |
| --- | --- |

—

tarkasteltaessa kauppatavaran liikkeitä tarkemmin jälkikäteen todellisuus osoittautui aivan toiseksi, eli laitteisto, jonka arvon piti olla noin 9 miljoonaa euroa, maksoikin todellisuudessa vain 1,5 miljoonaa euroa, ja se oli hankittu suoraan Modenassa ja Varesessa sijaitsevista tuotantolaitoksista;

| — | laitteiston alkuperän pimittämiseksi se kuljetettiin Barcelonan satamaan, jossa se makasi jonkin aikaa ja kuljetettiin sitten Cataniaan; koska sen aiemmat vaiheet oli jätetty mainitsematta, papereiden mukaan näytti näin ollen siltä, että se olisi valmistettu Espanjassa ja tuotu sieltä maahan; |
| --- | --- |

—

laitteiston alkuperän pimittämiseksi se kuljetettiin Barcelonan satamaan, jossa se makasi jonkin aikaa ja kuljetettiin sitten Cataniaan; koska sen aiemmat vaiheet oli jätetty mainitsematta, papereiden mukaan näytti näin ollen siltä, että se olisi valmistettu Espanjassa ja tuotu sieltä maahan;

| — | jotta olemattomiksi myöhemmin osoittautuneet kustannukset olisivat vaikuttaneet uskottavilta, tekaistiin 9,5 miljoonan euron arvosta laskuja toimista, joita ei todellisuudessa ollut suoritettu. |
| --- | --- |

—

jotta olemattomiksi myöhemmin osoittautuneet kustannukset olisivat vaikuttaneet uskottavilta, tekaistiin 9,5 miljoonan euron arvosta laskuja toimista, joita ei todellisuudessa ollut suoritettu.

Voisiko komissio kertoa, onko se tietoinen edellä esitetyistä seikoista ja mitä se on tehnyt tai aikoo tehdä asian suhteen? Onko OLAF tietoinen tästä asiasta ja onko se jo aloittanut tai aikooko se aloittaa asian tutkinnan?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on tietoinen erääseen yritykseen kohdistuvasta Italian viranomaisten oikeustutkinnasta, joka liittyy unionia vastaan tehtyä petosta koskevan rikossyytteen pääkohtiin.

Koska asia on jo Italiassa Catanian virallisen syyttäjän käsiteltävänä, OLAF on kyseisen oikeusviranomaisen käytettävissä mahdollisia lisäselvityksiä varten.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/125

---

(2004/C 84 E/0161)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3983/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(6. tammikuuta 2004)

Aihe:   Osana yhteisön tukikehystä 1994—1999 (tavoite 1) toteutetun vesivarojen hoitoa koskevan alueellisen toimenpideohjelman päättäminen Italiassa

| — | Pyysin 31. maaliskuuta, 29. huhtikuuta ja 25. marraskuuta komission aluepolitiikan pääosastolle osoittamissani kirjeissä, että asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (1) mukaisesti saisin tutustua asetuksessa (ETY) N:o 2081/93 mainittuun lopulliseen arviointikertomukseen vesivarojen hoitoa koskevasta alueellisesta toimenpideohjelmasta (tavoite 1 -alueilla). |
| --- | --- |

—

Pyysin 31. maaliskuuta, 29. huhtikuuta ja 25. marraskuuta komission aluepolitiikan pääosastolle osoittamissani kirjeissä, että asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (1) mukaisesti saisin tutustua asetuksessa (ETY) N:o 2081/93 mainittuun lopulliseen arviointikertomukseen vesivarojen hoitoa koskevasta alueellisesta toimenpideohjelmasta (tavoite 1 -alueilla).

| — | Komissio vastasi pyyntöihini, että asiakirjat ovat saatavilla vasta sitten, kun ohjelman toteuttaminen on päättynyt, eli vielä olisi odotettava joitakin kuukausia, koska nykyisen ohjelman on määrä päättyä tammikuussa 2004. |
| --- | --- |

—

Komissio vastasi pyyntöihini, että asiakirjat ovat saatavilla vasta sitten, kun ohjelman toteuttaminen on päättynyt, eli vielä olisi odotettava joitakin kuukausia, koska nykyisen ohjelman on määrä päättyä tammikuussa 2004.

| — | Italian tilintarkastustuomioistuin antoi 19. marraskuuta 2002 lehdistötiedotteen 47/2002 erityiskertomuksesta 1/2002 ”Vesivarojen hoitoa koskeva alueellinen toimenpideohjelma — Yhteisön tukikehys 1994—1999”. Tilintarkastustuomioistuin totesi tuolloin, että vuoden 2002 aikana tehtävää tulostilin vahvistamista odotettaessa on syytä korostaa kahden huomattavan tuloksen saavuttamista: yhteisön varojen täysimääräinen käyttö ja suunniteltujen toimenpiteiden toteuttaminen. |
| --- | --- |

—

Italian tilintarkastustuomioistuin antoi 19. marraskuuta 2002 lehdistötiedotteen 47/2002 erityiskertomuksesta 1/2002 ”Vesivarojen hoitoa koskeva alueellinen toimenpideohjelma — Yhteisön tukikehys 1994—1999”. Tilintarkastustuomioistuin totesi tuolloin, että vuoden 2002 aikana tehtävää tulostilin vahvistamista odotettaessa on syytä korostaa kahden huomattavan tuloksen saavuttamista: yhteisön varojen täysimääräinen käyttö ja suunniteltujen toimenpiteiden toteuttaminen.

Voiko komissio kertoa,

| — | milloin Italia lähetti lopullisen arviointikertomuksen tai mikä oli suunniteltu aikataulu ohjelman lopulliselle päättämiselle? |
| --- | --- |

—

milloin Italia lähetti lopullisen arviointikertomuksen tai mikä oli suunniteltu aikataulu ohjelman lopulliselle päättämiselle?

| — | onko komissio vaatinut selvityksiä lopullisesta kertomuksesta ja korjauksia siihen, ja jos on, kuinka monta kertaa? |
| --- | --- |

—

onko komissio vaatinut selvityksiä lopullisesta kertomuksesta ja korjauksia siihen, ja jos on, kuinka monta kertaa?

| — | onko normaalia, että ohjelma, jonka oli määrä päättyä vuonna 1999, päätetään vasta neljä vuotta myöhemmin ja että vielä vuosi sen jälkeen, kun ohjelma on tosiasiallisesti päättynyt, siitä ei ole saatavilla lopullista kertomusta? |
| --- | --- |

—

onko normaalia, että ohjelma, jonka oli määrä päättyä vuonna 1999, päätetään vasta neljä vuotta myöhemmin ja että vielä vuosi sen jälkeen, kun ohjelma on tosiasiallisesti päättynyt, siitä ei ole saatavilla lopullista kertomusta?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kansallisten viranomaisten toimittama lopullinen arviointikertomus saapui komissioon 24. marraskuuta 2003.

Toisessa kysymyksessään arvoisa jäsen ei enää viittaa ”lopulliseen arviointikertomukseen” vaan ”lopulliseen kertomukseen”. Kyseiset kertomukset ovat erillisiä asiakirjoja.

Italian viranomaiset toimittivat 7. maaliskuuta 2003 ohjelman päättämiseksi vaaditun ”lopullisen kertomuksen” asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) 52 artiklan 5 kohdan toisessa kappaleessa säädetyssä määräajassa.

Komissio pyysi lisätietoja tästä ”lopullisesta kertomuksesta”12. toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Jäsenvaltio vastasi tähän pyyntöön kattavalla kirjeellä 24. marraskuuta 2003.

Tämän perusteella komissio lähetti ohjelman päättämistä koskevan ehdotuksensa jäsenvaltiolle 4. joulukuuta 2003. Italian viranomaiset hyväksyivät ehdotuksen ja ilmoittivat siitä komissiolle 16. tammikuuta 2004.

Arvoisan jäsenen viimeisestä kysymyksestä todettakoon, että ohjelma päätettiin asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/126

---

(2004/C 84 E/0162)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3985/03

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(6. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission rakennusten kunnostukseen käytettävän puutavaran hankkiminen

Mitä puutavaraa käytetään Berlaymont-rakennuksen kunnostukseen?

Mitkä yhtiöt ovat toimittaneet kyseistä puutavaraa? Mitä todisteita komissio on vaatinut tavarantoimittajilta ja mitä todisteita ne ovat antaneet siitä, että kaikki käytettävä puutavara tulee laillisista ja kestävään kehitykseen perustuvista lähteistä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Ympäristöystävällistä taloudenpitoa koskevan politiikkansa mukaisesti komission rakennuksia koskevissa teknisissä eritelmissä todetaan, että kaiken komission omistamien rakennusten kunnostamiseen tarkoitetun puutavaran on oltava peräisin ympäristön kannalta kestävällä tavalla hoidetuista metsistä. Tästä voidaan esittää todiste sellaisilla metsäsertifiointijärjestelmillä kuin PEFC (yleiseurooppalainen metsäsertifiointijärjes-telmä) tai FSC (Forest Stewardship Council, Hyvän metsänhoidon neuvosto).

Berlaymont-rakennuksen kunnostamisen yhteydessä komissio nimenomaan edellytti, että Berlaymont 2000 SA (Belgian valtion omistama kunnostusta hallinnoiva yhtiö) hankki puutavaran edellä esitetyllä tavalla.

Koska Berlaymont 2000 SA on kaikista tähän kunnostukseen liittyvistä tarjouspyynnöistä vastuussa oleva hankintaviranomainen, komissiolla ei tällä hetkellä ole tiedossaan puutavaran toimittaneiden yritysten nimiä.

Arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnostanee tietää, että komissio aikoo rakennuksen hyväksymismenettelyn yhteydessä tutkia, täyttääkö puutavara kestävän kehityksen vaatimukset, ja se aikoo vaatia asiakirjatodisteet siitä, että lakisääteiset ja sopimuksiin sisältyvät vaatimukset on täytetty.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/127

---

(2004/C 84 E/0163)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3986/03

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(6. tammikuuta 2004)

Aihe:   Radioaktiivisten jätteiden varastointi Sisiliassa

On syytä pelätä, että Sisiliaan, tarkemmin sanottuna Pasquasian (Enna) ja Realmonten (Agrigento) kaivoksiin, varastoidaan radioaktiivista jätettä.

Tietojen mukaan Italian energiatoimisto ENEA on pitänyt edellä mainittuja paikkoja jätteiden varastointiin sopivina ja kyseiset paikat sisältyvät myös Euroopan unionin laatimaan luetteloon.

Kyseiset kaivokset sijaitsevat kuitenkin seismisesti aktiivisilla alueilla, joilla harjoitetaan maatalous- ja matkailutoimintaa, minkä vuoksi ne ovat täysin sopimattomia erittäin myrkyllisten jätteiden varastointiin.

Voiko komissio kertoa,

| 1. | mitä sellaisia alustavia tieteellisiä tutkimuksia on tehty, joiden perusteella kyseiset paikat on valittu jätteiden varastointiin? |
| --- | --- |

1.

mitä sellaisia alustavia tieteellisiä tutkimuksia on tehty, joiden perusteella kyseiset paikat on valittu jätteiden varastointiin?

| 2. | onko se yhtä mieltä siitä, että Sisilia, joka on täysin toisenlaiseen toimintaan soveltuva alue ja jonka ympäristö on jo maksanut kovan hinnan, kun saarelle on sijoitettu Euroopan suurin petrokemian tehdas, ei sovellu radioaktiivisen jätteen varastointiin? |
| --- | --- |

2.

onko se yhtä mieltä siitä, että Sisilia, joka on täysin toisenlaiseen toimintaan soveltuva alue ja jonka ympäristö on jo maksanut kovan hinnan, kun saarelle on sijoitettu Euroopan suurin petrokemian tehdas, ei sovellu radioaktiivisen jätteen varastointiin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2004)

Jokainen jäsenvaltio vastaa itse sen lainkäyttövallan piiriin kuuluvan käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta.

Mitä tulee Italiassa sijaitsevaan radioaktiivisen jätteen varastoon, komissio haluaa mainita, että Italian viranomaiset ovat valtuuttaneet asiantuntijaryhmän tutkimaan ja arvioimaan varaston mahdolliset sijaintipaikat.

Komissio ei ole osallistunut radioaktiivisen jätteen loppusijoituspaikkoja koskevan luettelon laatimiseen eikä voi näin ollen antaa tietoja tieteellisistä tutkimuksista, jotka on toteutettu parlamentin jäsenen mainitsemien sijoituspaikkojen osalta.

Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan kysymyksiin, jotka se on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-3519/03 (Maurizio Turco) (1) ja P-3657/03 (Giovanni Procacci) (2).

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 570.

(2)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 846.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/127

---

(2004/C 84 E/0164)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3987/03

esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Galileo

Saksan tiedotusvälineissä (muun muassa ARD:n Tagesschau-lähetyksessä 29. marraskuuta 2003) on kerrottu, että satelliittipohjainen navigointijärjestelmä Galileo tulee toimimaan taajuuksilla, joita USA:n sotilasviranomaisten on milloin tahansa helppo häiritä. USA:n asevoimat voisivat Euroopalta kysymättä kriisi- ja konfliktitilanteissa kytkeä eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän Galileon pois käytöstä. Lisäksi kerrotaan, että amerikkalaiset vaatisivat heikentämään avointa Galileo-signaalia ja huonontamaan sen laatua.

Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Pitävätkö yllä mainitut tiedot paikkansa? |
| --- | --- |

1.

Pitävätkö yllä mainitut tiedot paikkansa?

| 2. | Mitä mieltä komissio niistä on siinä tapauksessa ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä? |
| --- | --- |

2.

Mitä mieltä komissio niistä on siinä tapauksessa ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 2004)

| 1. | Ei pidä paikkaansa, että yhteisön ulkopuolisten maiden viranomaiset voisivat häiritä Galileo-järjestelmän signaalien lähetystä tai huonontaa järjestelmän laatua. |
| --- | --- |

1.

Ei pidä paikkaansa, että yhteisön ulkopuolisten maiden viranomaiset voisivat häiritä Galileo-järjestelmän signaalien lähetystä tai huonontaa järjestelmän laatua.

| 2. | Satelliittinavigointijärjestelmät lähettävät avoimia signaaleja kaikille käyttäjille (Galileon nk. avoin palvelu) ja suojattuja signaaleja (Galileon nk. julkisesti säännelty palvelu). Kaikkia navigointisignaaleja on teknisesti mahdollista häiritä niiden taajuuksista riippumatta. Samoin on mahdollista häiritä ainoastaan avoimia signaaleja ja vastaanottaa samalla suojattuja signaaleja, sillä niillä on eri taajuudet.
  Mitä tulee Galileon avoimien signaalien toimintakykyyn, Yhdysvaltojen kanssa käydään parhaillaan keskusteluja siitä, mikä olisi parhaiten toimiva standardi Galileon ja tulevan GPS III:n avoimille signaaleille, jotta käyttäjille pystyttäisiin tarjoamaan parhaat palvelut. Neuvottelujen tavoitteena on kahden järjestelmän täydellisen yhteentoimivuuden saavuttaminen, ja itse asiassa neuvottelut johtavat satelliittinavigoinnin maailmanlaajuisen standardin laatimiseen. Voidaan olla tyytyväisiä siitä, että Yhdysvallat haluaa käyttää avoimien ja kaupallisten signaaliensa taajuuksina samoja taajuuksia kuin Galileo-järjestelmässä käytetään. Tämä antaa ratkaisevan etusijan eurooppalaisen järjestelmän käytölle maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

2.

Satelliittinavigointijärjestelmät lähettävät avoimia signaaleja kaikille käyttäjille (Galileon nk. avoin palvelu) ja suojattuja signaaleja (Galileon nk. julkisesti säännelty palvelu). Kaikkia navigointisignaaleja on teknisesti mahdollista häiritä niiden taajuuksista riippumatta. Samoin on mahdollista häiritä ainoastaan avoimia signaaleja ja vastaanottaa samalla suojattuja signaaleja, sillä niillä on eri taajuudet.

Mitä tulee Galileon avoimien signaalien toimintakykyyn, Yhdysvaltojen kanssa käydään parhaillaan keskusteluja siitä, mikä olisi parhaiten toimiva standardi Galileon ja tulevan GPS III:n avoimille signaaleille, jotta käyttäjille pystyttäisiin tarjoamaan parhaat palvelut. Neuvottelujen tavoitteena on kahden järjestelmän täydellisen yhteentoimivuuden saavuttaminen, ja itse asiassa neuvottelut johtavat satelliittinavigoinnin maailmanlaajuisen standardin laatimiseen. Voidaan olla tyytyväisiä siitä, että Yhdysvallat haluaa käyttää avoimien ja kaupallisten signaaliensa taajuuksina samoja taajuuksia kuin Galileo-järjestelmässä käytetään. Tämä antaa ratkaisevan etusijan eurooppalaisen järjestelmän käytölle maailmanlaajuisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/128

---

(2004/C 84 E/0165)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3990/03

esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle

(18. joulukuuta 2003)

Aihe:   Tarjousasiakirjojen postittaminen ja niiden toimittaminen eteenpäin

Onko komissio tietoinen, että sen käyttämä järjestelmä tarjousten tekemiseksi esimerkiksi käännöstöitä varten syrjii niitä tarjouksen tekijöitä, jotka toimivat valtiossa, jossa ei ole kansallista kirjattujen kirjeiden postitusjärjestelmää? Kirjattuna kirjeenä lähetettyjen tarjousten käsiteltäväksi ottaminen ratkaistaan sen mukaan, milloin ne on jätetty postin kuljetettavaksi. Isosta-Britanniasta ja muista maista, joissa sellaista järjestelmää ei ole, lähetettyjen tarjousten käsiteltäväksi ottaminen ratkaistaan kuitenkin vastaanottamisajankohdan mukaan. Tämä johtaa siihen, että tarjouksen tekijöiden kohtelu on syrjivää ja tarjouksen tekijän mahdollisuudet ovat riippuvaisia siitä, käytetäänkö kirjattua kirjettä vai ei. Kun mahdollisuutta ei ole, ainoa täysin turvallinen vaihtoehto on, että tarjouksentekijä toimittaa tarjouksen perille henkilökohtaisesti. Onko komissiolla ehdotuksia tämän eriarvoisen tilanteen korjaamiseksi?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Komissio haluaa korostaa, että talousarviosta kokonaan tai osittain rahoitettavissa julkisissa hankinnoissa on noudatettava avoimuuden, suhteellisuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita varainhoitoasetuksen 89 artiklan 1 kohdan (1) mukaisesti.

Komission hankintamenettelyissä käytettävistä lähetystavoista säädetään varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 143 artiklassa.

Ja niiden perusteella tarjoaja voi toimittaa tarjouksensa:

| a) | joko postitse; tarjouskilpailuasiakirjoissa on tässä tapauksessa täsmennettävä, että lähetyspäiväksi katsotaan kirjatun kirjeen postileiman päivämäärä; |
| --- | --- |

a)

joko postitse; tarjouskilpailuasiakirjoissa on tässä tapauksessa täsmennettävä, että lähetyspäiväksi katsotaan kirjatun kirjeen postileiman päivämäärä;

| b) | tai asianomaisen toimielimen yksikköön henkilökohtaisesti tai edustajaa, esimerkiksi yksityistä lähettipalvelua käyttäen; tarjouskilpailuasiakirjoissa on tässä tapauksessa täsmennettävä 130 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi yksikkö, jolle tarjoukset toimitetaan päivättyä ja allekirjoitettua kuittia vastaan. |
| --- | --- |

b)

tai asianomaisen toimielimen yksikköön henkilökohtaisesti tai edustajaa, esimerkiksi yksityistä lähettipalvelua käyttäen; tarjouskilpailuasiakirjoissa on tässä tapauksessa täsmennettävä 130 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi yksikkö, jolle tarjoukset toimitetaan päivättyä ja allekirjoitettua kuittia vastaan.

Tarjoajan valinnanvapaus takaa edellä mainittujen periaatteiden noudattamisen. Lisäksi kirjattu lähetys kuuluu yleisiin postipalveluihin, joiden täytyy olla postipalveluja koskevan direktiivin (2) mukaan asiakkaiden käytettävissä kaikissa jäsenvaltioissa.

Royal Mail -postilaitoksen, joka on täysin valtion omistama osakeyhtiö, on toimilupansa mukaisesti tarjottava kirjattua lähetystä vastaavaa palvelua (nk. ”registered (signed for) deliver”), johon kuuluu postitustodistuksen antaminen. Palvelua on tarjottava kaikissa Yhdistyneen kuningaskunnan postitoimistoissa maan sisäisessä ja ulkomaan postiliikenteessä.

---

(1)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, EYVL L 357, 31.12.2002.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/39/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi, EYVL L 176, 5.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/129

---

(2004/C 84 E/0166)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-4002/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Yksityisyyden loukkaus tietoyhteiskuntahuippukokouksessa

Geneven Palaexpossa pidettiin 10.—12. joulukuuta 2003 tietoyhteiskuntaa käsitellyt huippukokous.

Kokoukseen osallistuivat muun muassa Alberto Escudero-Pascual (Tukholman kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu), Stephane Koch (Geneven Internet Societyn puheenjohtaja) ja George Danezis (tutkija Cambridgen yliopistossa). He tekivät rikosilmoituksen siitä, että kun heidät akkreditoitiin kokoukseen, he saivat RFID-sirun sisältävän kulkuluvan, jonka avulla voitiin seurata yksittäisten delegaattien liikkumista Palaexpon alueella.

Näiden kolmen tutkijan ilmiannon perusteella voidaan todeta, että tällaisten sirujen käyttö ja yksityisyyden suojelun laiminlyönti huippukokouksessa rikkovat EY:n direktiiviä yksityisyydensuojasta, YK:n suuntaviivoja henkilötietojen käytöstä ja Sveitsin lainsäädäntöä henkilötietojen suojaamisesta.

Tiesikö komissio, että kulkuluvissa oli RFID-siru?

Aikooko komissio pyytää virallista selitystä huippukokouksen järjestäjiltä ja Sveitsin hallitukselta? Aikooko se pyytää laittomasti kerättyjen henkilötietojen välitöntä ja täydellistä tuhoamista?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(28. tammikuuta 2004)

Genevessä 10.—12. joulukuuta 2003 pidetyssä tietoyhteiskuntahuippukokouksessa kerrotaan käytetyn RFID-tekniikkaan perustuvia kulkulupia, joiden avulla valvottiin pääsyä kokouspaikan tietyille turvavalvo-tuille alueille.

Vaikka komissio periaatteessa kannattaa RFIDin kaltaisen uuden, innovatiivisen tekniikan käyttöä, tällaiseen tekniikkaan perustuvien sovellusten on noudatettava periaatteita, joita sovelletaan unionista unionin ulkopuolelle siirrettyjen unionin kansalaisten henkilötietojen käsittelyyn.

RFID-järjestelmän toiminta näyttää osittain perustuneen ennen huippukokousta kotimaassaan Internetin välityksellä ilmoittautuneiden osanottajien henkilötietojen käsittelyyn.

Komissio aikoo hankkia lisätietoja siitä, kuinka mahdollisia RFID-pohjaisia sovelluksia käytettiin unionista siirrettyjen henkilötietojen käsittelyssä, jotta se voi arvioida, oliko tietojen käsittely yhteisön oikeuden mukaista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/130 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/130

---

(2004/C 84 E/0167)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4006/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(8. tammikuuta 2004)

Aihe:   Oleskeluluvat ja ongelmat niiden saamisessa

Onko komissio tietoinen, että muussa kuin omassa jäsenmaassaan asuvien Euroopan unionin kansalaisten on ilmoittauduttava viranomaisille ja anottava oleskelulupaa ja että oleskeluluvan saantimenettely ei sitä paitsi koskaan ole yksinkertainen?

Melillassa Espanjassa asuvalla brittiläisellä naisella ei esimerkiksi ole oleskelulupaa. Sen saamiseksi hänen on annettava tiedot työpaikastaan ja osoitteestaan sekä jopa sormenjäljet osana menettelyä, joka on tähän mennessä kestänyt kuusi kuukautta.

Henkilöitä on tarkoitus rohkaista liikkumaan vapaasti EU:n sisällä. On järjetöntä, että EU:n kansalaisen on todella anottava lupaa asua toisessa jäsenmaassa, mikä saattaa perussopimusten vapaata liikkuvuutta koskevat määräykset naurunalaisiksi.

Voiko komissio ottaa asian esille Espanjan asianomaisten viranomaisten kanssa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan jäsenvaltioiden on myönnettävä tietyin ehdoin oleskeluoikeus alueellaan oleskeville EU:n kansalaisille, jotka aikovat oleskella jäsenvaltiossa yli kolme kuukautta. Näiden ehtojen perusteella EU:n kansalaisten on todistettava, että he ovat palkattuja työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia ja että heillä on sairausvakuutus kaikkien riskien varalta. Lisäksi heidän on osoitettava, että heillä on riittävästi varoja, jotta he eivät oleskeluaikanaan joudu turvautumaan vastaanottavan jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään. Jäsenvaltiot voivat siis laillisesti vaatia EU:n kansalaisilta oleskeluluvan hakemista, jotta nämä voivat todistaa täyttävänsä edellä mainitut ehdot.

Yhteisön lainsäädännössä myös määrätään, että päätös oleskelulupien myöntämisestä on tehtävä mahdollisimman nopeasti, viimeistään kuuden kuukauden kuluttua hakemuksen jättämisestä. Komissio on aikaisemmin ottanut yhteyttä Espanjan viranomaisiin, koska yksittäisten valituksien mukaan oleskelulupien myöntäminen ja uusiminen ovat viivästyneet.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentinjäsenen huomion siihen, että Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksen (1) mukaisesti EU:n kansalaisten oleskeluluvat poistetaan käytöstä. Neuvosto hyväksyi ehdotuksesta yhteisen kannan 5. joulukuuta 2003 ja toimitti sen parlamentille. Ehdotuksen mukaan vastaanottavat jäsenvaltiot voisivat edelleen vaatia EU:n kansalaisilta rekisteröitymistä, mutta muodollisuuksia yksinkertaistettaisiin merkittävästi ja rekisteröintitodistus olisi myönnettävä heti. Lisäksi viiden vuoden laillisen oleskelun jälkeen jäsenvaltiossa EU:n kansalaiset voisivat hankkia pysyvän oleskeluoikeuden ja hakea pysyvää oleskelulupaa.

EU:n kansalaisten oleskeluoikeutta koskevan yhteisön lainsäädännön (2) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä annetun Espanjan lainsäädännön mukaan EU:n kansalaiset, jotka ovat työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia, opiskelijoita tai muita oleskeluoikeuden saaneita henkilöitä, eivät ole enää velvollisia hakemaan oleskelulupaa. Kysyjän antamien lisätietojen mukaan brittiläinen kantelun tekijä, johon kysyjä viittaa kirjallisessa kysymyksessään, työskentelee Espanjan koulutusministeriössä. Hänet on vapautettu oleskeluluvan hakemisvelvollisuudesta, mutta jos hän haluaa, hän voi hakea lupaa.

Kantelun tekijä on ilmoittanut komissiolle, että hän sai viiden vuoden oleskeluluvan 8. tammikuuta 2004. Hän aikoo kuitenkin ottaa yhteyttä Espanjan viranomaisiin, koska hänen oleskelulupansa uusiminen viivästyi liikaa.

---

(1)  KOM(2003) 199 lopullinen.

(2)  Kuninkaan asetus 178/2003, annettu 14 päivänä helmikuuta 2003, Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen solmineiden valtioiden kansalaisten maahantulosta ja oleskelusta Espanjassa, (6 artikla), Espanjan virallinen lehti nro 46, 22.2.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/131

---

(2004/C 84 E/0168)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4015/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Maaperältään myrkylliset tontit

Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa eurooppalaista säännöstä, joka rajoittaa maaperältään myrkyllisten tonttien kunnostamista?

Voiko komissio ilmoittaa, tuleeko mikään eurooppalainen säännös kieltämään (tai rajoittamaan) maaperältään myrkyllisten tonttien raivausta ja niille uudelleen rakentamista?

Voiko komissio siinä tapauksessa ilmoittaa, miksi se pitää mainittua kieltoa (tai rajoitusta) tarpeellisena?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä ei säädetä saastuneiden alueiden ennallistamisesta. Jätelainsäädännössä ja erityisesti jätteistä annetussa direktiivissä 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna (1), on kuitenkin joitakin säännöksiä, jotka liittyvät saastuneen maaperän kunnostamiseen ja käyttöön. Lisäksi komissio kehittelee parhaillaan maaperän kestävää käyttöä ja suojelua koskevaa temaattista strategiaa, jossa käsitellään muiden muassa maaperän saastumista. Strategiaan sisällytetään ehdotuksia ennaltaehkäisyn ja saastuneiden alueiden ennallistamisen alalla toteutettaviksi toimiksi.

Yleisesti ottaen maankäyttöön ja kaavoitukseen liittyvät toimenpiteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimialaan, ja niihin sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. On epätodennäköistä, että kehitettäisiin kattava, yhdenmukaistettu EU:n laajuinen lähestymistapa, sillä jokainen maa-alue ja paikka on ainutlaatuinen, ja kestävään maankäyttöön liittyvät ratkaisut on tehtävä tapauskohtaisesti. On kuitenkin selvää, että jotkut lähestymistavat eivät ole kestäviä, eikä niitä pitäisi suosia. EU pyrkii rahoitusohjelmansa kautta edistämään kestävien lähestymistapojen soveltamista saastuneiden alueiden käsittelyyn. Esimerkiksi rakennerahastoista annetuissa asetuksissa ja kautta 2000—2006 koskevissa ohjeissa (2) vahvistetaan tarve soveltaa kestäviä lähestymistapoja kaupunkialueiden maankäyttöön siten, että ”mahdollisesti saastuneiden hylättyjen teollisuusalueiden kunnostamista olisi suosittava viheralueiden kunnostamisen sijaan”. Urban II -aloitteesta tuetaan ”monipuolista ja ympäristöystävällistä hylättyjen teollisuusalueiden kunnostamista”, mikä merkitsee viheralueiden kehittämiseen ja taajamien levittäytymiseen kohdistuvien paineiden vähentämistä. Myös Interreg on tarjonnut vastaavia mahdollisuuksia. Tulevaan kaupunkiympäristöä koskevaan temaattiseen strategiaan voidaan myös sisällyttää jäsenvaltioille osoitettuja suosituksia, jotka liittyvät hylättyjen teollisuusalueiden käyttöönoton tukemiseen, mikä saattaa edellyttää niiden kunnostamista ennen käyttöönottoa, jos niiden todetaan olevan saastuneita.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 75/442/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1975, jätteistä (EYVL L 194, 25.7.1975), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 91/156/ETY, annettu 18 päivänä maaliskuuta 1991, jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY muuttamisesta (EYVL L 78, 26.3.1991).

(2)  Komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa. Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000-2006 (EYVL C 267, 22.9.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/132 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/132

---

(2004/C 84 E/0169)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4021/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tutkimuksen tukeminen Portugalissa

Tieteen, teknologian ja innovaation toimintasuunnitelma on tärkein Portugalin T & K-hankkeiden rahoituslähde, sillä noin puolet hankkeista rahoitetaan yhteisön varoista.

On totta, että T & K-hankkeiden toteuttamiseen tarvittavasta säännöllisestä Portugalin tiede- ja teknologia-säätiön hyväksymästä rahoituksesta riippuvaisten portugalilaisten tutkimuslaitosten ja -keskusten on vaikea jatkaa työtään, koska tähän tarkoitukseen varattuja yhteisön määrärahoja ei vielä ole siirretty niiden käyttöön.

Koska tilanne on vakava ja Portugalissa tutkimushankkeiden rahoittamiseen ei ole riittävästi varoja, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin.

| 1. | Mitä tutkimus- ja kehityshankkeisiin tarkoitettuja tukia on myönnetty Portugalille kolmannesta yhteisön tukikehyksestä ja olemassa olevista yhteisön ohjelmista? |
| --- | --- |

1.

Mitä tutkimus- ja kehityshankkeisiin tarkoitettuja tukia on myönnetty Portugalille kolmannesta yhteisön tukikehyksestä ja olemassa olevista yhteisön ohjelmista?

| 2. | Onko varojen siirto viivästynyt? Jos on, niin mistä syystä? |
| --- | --- |

2.

Onko varojen siirto viivästynyt? Jos on, niin mistä syystä?

| 3. | Mihin toimiin aiotaan ryhtyä asianomaisten tutkimushankkeiden ja investointien tukemiseksi Portugalissa? |
| --- | --- |

3.

Mihin toimiin aiotaan ryhtyä asianomaisten tutkimushankkeiden ja investointien tukemiseksi Portugalissa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Kolmannessa yhteisön tukikehyksessä annetaan Portugalille tukea tutkimukseen ja kehittämiseen (T&K) lähinnä tieteen, teknologian ja innovaation toimintasuunnitelmasta (POCTI) ja vähäisemmässä määrin tietoyhteiskunnan toimintasuunnitelmasta (POSI).

Kun kansallisissa ja yhteisön tarkastuksissa oli havaittu tiettyjä säännönvastaisuuksia POCTI:n hallinnoinnissa, Portugalin viranomaiset päättivät keskeyttää komissiolle esitettävien maksujen vahvistamisen tässä ohjelmassa, kunnes asianmukaiset korjaavat toimet on toteutettu.

Kun otetaan huomioon tutkimuksen merkitys aluekehityksessä, Portugalin viranomaiset ja komissio keskustelevat parhaillaan — Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen väliarvioinnin yhteydessä — mahdollisista mukautuksista, joilla pyritään lujittamaan yhteisön tukikehyksen innovaationäkökohtia.

Yhteisön tukikehyksen ulkopuolella T & K-toimintaa voidaan rahoittaa myös tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) puiteohjelmien kautta. Jäsenvaltio ei jaa puiteohjelmien määrärahoja, vaan niissä sovelletaan tarjouskilpailuja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/133 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/133

---

(2004/C 84 E/0170)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4026/03

esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Arvometallidirektiivi

Neuvosto ei onnistunut pääsemään yhteisymmärrykseen arvometallidirektiivistä Italian puheenjohtajakaudella. Aikooko komissio peruuttaa ehdotuksensa arvometalleista (1)? Jos komissio ei aio peruuttaa ehdotustaan, voiko se kertoa perustelut päätökselleen?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Marraskuun 19. päivänä 2003 kokoontunut pysyvien edustajien komitea ei katsonut, että asia olisi valmis ministerineuvostossa käsiteltäväksi.

Koska direktiiviehdotuksesta on neuvostossa edelleen eriäviä mielipiteitä, komissio harkitsee kantaansa ja ilmoittaa aikanaan arvoisalle parlamentin jäsenelle, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä.

---

(1)  KOM(93) 322, EYVL C 318, 25.11.1993, s. 5.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/133 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/133

---

(2004/C 84 E/0171)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4028/03

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kansalaisten arviot eurosta

Tammikuussa tulee kuluneeksi kaksi vuotta euron käyttöönotosta.

15. joulukuuta julkaistun Eurobarometrin mukaan 59 prosenttia yhteisön kansalaisista ja 67 prosenttia euroalueen väestöstä kannattaa yhteisvaluuttaa. Luvuista ilmenee, että kannatus on laskenut vastaavasti 7 ja 8 prosenttiyksikköä verrattuna vuoden 2003 ensimmäiseen puoliskoon.

Katsooko komissio, että euroalueen tietyn jäsenvaltion taloudellinen taantuma voi vaikuttaa kansalaisiin silloin, kun arvioidaan yhteisvaluutan etuja ja haittoja?

Arvioiko komissio, että yleinen mielipide muuttuu yhä kielteisemmäksi? Mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen?

Katsooko komissio, että Ecofin-neuvostossa 25. marraskuuta tehdyt vakaussopimusta koskevat päätökset voivat vaikuttaa euron uskottavuuteen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2004)

Parlamentin jäsenen mainitsemat eurobarometrin luvut (15. joulukuuta 2003 julkaistu Standardi Eurobarometri 60) todellakin osoittavat, että euron kannatus on laskenut euroalueella 67 prosenttiin ja koko EU:ssa 59 prosenttiin. Loogisesti voitaisiin olettaa, että euroalueen taloudellinen tilanne vaikuttaa yleisön näkemykseen eurosta ja rahaliiton eduista yleensä. Monilla muillakin tekijöillä on kuitenkin osuutensa. Esimerkiksi kevään 2002 ja kevään 2003 välisenä aikana euron kannatus oli korkeimmillaan (ks. tutkimuksen sivu 9), vaikka talouskasvu oli silloin suhteellisen heikkoa. Lisäksi laajempi kauden 1998—2003 tarkastelu osoittaa, että euron kannatus on perinteisesti pysynyt melko vakaana ja vaihdellut 60 ja 75 prosentin välillä sekä euroalueella että koko EU:ssa. Olisikin siten ennenaikaista tehdä lopullisia johtopäätöksiä syksyllä 2003 havaitusta laskevasta kannatuksesta.

Parlamentin jäsenen esille tuoma tutkimus toteutettiin 1. lokakuuta ja 7. marraskuuta 2003 välisenä aikana. Vakaus- ja kasvusopimusta koskenut julkinen keskustelu ja Ecofin-neuvostossa 25. marraskuuta 2003 tehty päätös ovat siten hyvinkin voineet vaikuttaa 15. joulukuuta 2003 julkaistuihin tuloksiin. Vakaus- ja kasvusopimusta käsittelevästä Flash Eurobarometri 153 -tutkimuksesta (joka on myöskin julkaistu 15. joulukuuta 2003) käy ilmi mahdollinen yhteys sopimusta käsitelleen keskustelun ja euron kannatuksen välillä, sillä suuri enemmistö (71 prosenttia) euroalueen kansalaisista on sitä mieltä, että vakaus- ja kasvusopimus on hyödyllinen väline ja että euro on sen ansiosta vakaa ja vahva valuutta.

Komissio uskoo edelleen, että ratkaisevia asioita ovat EY:n perustamissopimuksen ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen terve julkinen talous ja kurinalainen finanssipolitiikka. Komissio harjoittaa siksi jatkossakin täysimääräisesti rooliaan julkisen talouden valvojana vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa. Marraskuun 25. päivän 2003 tapahtumat osoittavat kuitenkin myös sen, että on tullut aika ottaa askel eteenpäin. Komissio valmistelee parhaillaan uutta aloitetta, jolla kehitetään unionin talous- ja työllisyyspoliittista hallintomallia. Aloitteeseen sisältyy vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä parannuksia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/134

---

(2004/C 84 E/0172)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4029/03

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euron ja dollarin välinen vaihtokurssi

Euron kurssin kehitys suhteessa dollariin on saavuttamassa tason, joka uhkaa Euroopan unionissa heikosti elpyvää taloudellista kasvua. Saksan vienti väheni yli 6 prosenttia lokakuussa verrattuna syyskuuhun, mikä asiantuntijoiden mukaan johtuu selvästi euron arvon kohoamisesta.

Joidenkin asiantuntijoiden mukaan Euroopan keskuspankin on laskettava korkokantaa, mikäli euron arvo edelleen kohoaa. Toisaalta viimeksi syksyllä tehdyissä ennusteissa komission oli laskettava yhteisön talouskasvua koskevia arvioitaan siten, että luvut ovat 0,8 prosenttia vuodeksi 2003 ja 2 prosenttia vuodeksi 2004.

Arvioiko komissio, että euron arvo edelleen nousee tulevina kuukausina? Katsooko komissio, että on olemassa tietty euron ja dollarin välinen vaihtokurssi, joka luo pohjan Euroopan ja Yhdysvaltojen nykyisen taloudellisen toiminnan jatkuvuudelle? Pitävätkö komission viimeksi tekemät kahden seuraavan vuoden talouskasvuennusteet edelleen paikkansa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Komissio uskoo, että vakaa valuuttakurssi on Euroopan etujen mukaista. Euroalueen valtiovarain-ministereiden ja Euroopan keskuspankin pääjohtajan tavoin komissio on huolestunut huomattavista valuuttakurssimuutoksista (euroryhmän lausunto 19. tammikuuta 2004).

Euro on vahvistunut dollariin nähden noin 25 % vuoden 2003 alusta lähtien. Euroalueen reaalinen efektiivinen valuuttakurssi — jolla on kilpailukyvyn kannalta todellista merkitystä — on kuitenkin vahvistunut ainoastaan noin 8 % tuosta ajanjaksosta lähtien (deflatoituna nimellisillä yksikkötyökustannuksilla). Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi perustuu euron arvon kehitykseen verrattuna valuuttakoriin, jossa valuuttojen arvo painottuu suhteessa niiden merkitykseen euroalueen ulkomaankaupassa. Siinä otetaan myös huomioon inflaatioerot.

Sekä seurantatiedot että tarkat indikaattorit osoittavat, että komission syksyn 2003 ennusteet pitävät edelleen paikkansa. Euroalueen reaalinen efektiivinen valuuttakurssi on itse asiassa vahvistunut vain noin 4,5 % ennusteen julkaisemisesta. Kannattaa myös panna merkille, että viimeisin saatavilla oleva (tammikuu 2004) yksityissektorin konsensusennuste BKT:n kasvusta euroalueella vuonna 2004 on sama kuin komission yksiköiden ennuste eli 1,8 %.

Komissiolla ei ole virallista kantaa siitä, vahvistuuko euro edelleen seuraavien kuukausien aikana. Sillä ei ole myöskään virallista kantaa siitä, millainen euron kurssi dollariin nähden heijastaisi parhaiten Yhdysvaltojen ja euroalueen talouden perustekijöitä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/135 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/135

---

(2004/C 84 E/0173)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4032/03

esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuus Euroopan unionin talousarvioon

Mikä on Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionin talousarvioon maksamien osuuksien kokonaismäärä maan tultua yhteisön jäseneksi vuonna 1973?

Kuinka paljon varoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle on myönnetty Euroopan unionin talousarviosta maan tultua yhteisön jäseneksi vuonna 1973?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(30. tammikuuta 2004)

Arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön lähetetään taulukko, josta ilmenee:

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan bruttorahoitusosuudet (Yhdistyneen kuningaskunnan maksamat kokonaismäärät vähennettyinä Yhdistyneen kuningaskunnan budjettihyvityksellä) yhteisöjen talousarviosta vuosina 1973—2002, |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan bruttorahoitusosuudet (Yhdistyneen kuningaskunnan maksamat kokonaismäärät vähennettyinä Yhdistyneen kuningaskunnan budjettihyvityksellä) yhteisöjen talousarviosta vuosina 1973—2002,

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisöjen talousarviosta saama kokonaisrahoitus vuosina 1985—2002, ja |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisöjen talousarviosta saama kokonaisrahoitus vuosina 1985—2002, ja

| — | Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevien oikaisujen määrät kunakin vuonna ajanjaksolla 1985—2002. |
| --- | --- |

—

Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevien oikaisujen määrät kunakin vuonna ajanjaksolla 1985—2002.

Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisöjen talousarviosta saamaa kokonaisrahoitusta koskevat luvut ovat saatavilla ainoastaan vuodesta 1985 alkaen, jolloin nykyiset Yhdistyneen kuningaskunnan maksu-palautusjärjestelyt tulivat voimaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/135 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/135

---

(2004/C 84 E/0174)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4033/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Puheenjohtaja Prodin kabinetin pyynnöstä tehty ”kondomi”-sanan sensurointi Euroopan komission virallisesta lehdistötiedotteesta, joka koski maailmanlaajuista aids-päivää

European Voice -lehden numerossa 11 (17. joulukuuta 2003) ilmestyi artikkeli, jonka otsikkona oli ”Prodi kieltää kondomit komissiossa”. Artikkelin mukaan puheenjohtaja Prodin toimistosta soitettiin ja annettiin määräys poistaa sana ”kondomi” virallisesta lehdistötiedotteesta, joka koski maailmanlaajuista aids-päivää ja jota komission lehdistöpalvelut olivat juuri julkistamassa.

Kysymykseen E-3115/03 (1)10. joulukuuta 2003 antamassaan vastauksessa komission jäsen Christopher Patten vahvisti, että viimeisimpien 15 vuoden aikana suoritettujen, osittain yhteisön rahoittamien tutkimusten perusteella voidaan todeta, että jos kondomeja käytetään asianmukaisesti, ne ovat hyvä keino HIV-tartunnan ehkäisemiseksi ja niiden tehokkuus on lähes 100 prosenttia.

| — | Pitääkö European Voice -lehdessä julkaistu artikkeli paikkansa? |
| --- | --- |

—

Pitääkö European Voice -lehdessä julkaistu artikkeli paikkansa?

| — | Jos pitää, minkä vuoksi puheenjohtaja Prodin kabinetti halusi poistaa ”kondomi”-sanan tiedotteesta? |
| --- | --- |

—

Jos pitää, minkä vuoksi puheenjohtaja Prodin kabinetti halusi poistaa ”kondomi”-sanan tiedotteesta?

| — | Jos Prodin kabinetilla ei ole hallussaan tieteellisiä tutkimustuloksia, joissa kumotaan komission tiedot, mitä poliittista tarkoitusta palvelee ”kondomi”-sanan poistaminen maailmanlaajuista aids-päivää koskeneesta lehdistötiedotteesta? |
| --- | --- |

—

Jos Prodin kabinetilla ei ole hallussaan tieteellisiä tutkimustuloksia, joissa kumotaan komission tiedot, mitä poliittista tarkoitusta palvelee ”kondomi”-sanan poistaminen maailmanlaajuista aids-päivää koskeneesta lehdistötiedotteesta?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Komissio ei ole katsonut tarpeelliseksi oikaista kyseisessä lehdessä esitettyjä tietoja, koska sen kanta asiaan on ollut selkeästi esillä jo pitkään.

Komissio haluaakin muistuttaa tässä yhteydessä vastauksestaan, jonka se antoi Maurizio Turcon kirjalliseen kysymykseen E-3115/03 (2), sekä 20. lokakuuta 2003 antamastaan lehdistötiedotteesta, jonka otsikkona oli ”HIV/AIDS: Eurooppalainen tutkimus osoittaa selkeästi, että HIV-virus ei tartu kondomin läpi (3)”. Kyseisessä asiakirjassa, joka on toimitettu arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle, esitellään tutkimuksen pääosaston rahoittamien tutkimushankkeiden tuloksia 15 vuoden ajalta. Kaikki tulokset osoittavat, että kondomin käyttö on erittäin tehokas keino ehkäistä HIV-viruksen tarttumista.

---

(1)  Katso sivu 50.

(2)  Katso sivu 50.

(3)  http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/03/1410/0/RAPID&lg=EN&display=

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/136 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/136

---

(2004/C 84 E/0175)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-4034/03

esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ihmisten ja kotieläinten suojelu susilta ja karhuilta

Sudet ja karhut on suojeltu EU:ssa varsin tiukasti. Suomessa on kuitenkin eräillä alueilla näitä petoja huomattavan paljon, ja ne aiheuttavat todellista vaaraa ihmisille, varsinkin lapsille. Samoin kotieläimet ovat vaarassa, koska petojen pitämiseksi loitolla ei ole kunnollisia keinoja.

Erityisen vaarallisia ovat pedot, jotka ovat tottuneet ihmisiin. Esim. Suomessa Pohjois-Karjalan maakunnassa on susilaumoja, joiden käyttäytyminen on muuttunut. Ne eivät karta ihmisiä, vaan etsivät saalista aivan asuntojen liepeiltä. Esim. tänä vuonna ovat sudet raadelleet jo kymmenkunta nautaeläintä, lampaita ja koiria. Lapset eivät kaikin paikoin uskalla kävellä kouluun, vaan vanhempien on joko kyydittävä heitä tai kunnan järjestettävä koulukuljetus.

Pohjois-Karjalan suurpetokanta on poikkeuksellisen vahva, koska Suomen itärajan takaa Venäjän Karjalan erämaat tuottavat jatkuvasti uusia petoja, ja toisaalta suuret järvet estävät niiden leviämistä länteen päin. Tosin koko Suomessa ovat tästä huolimatta suurpedot lisääntyneet selvästi viime vuosina.

Susien ja karhujen kaatolupia on vaikea saada. Pyyntiluvat määräytyvät Suomen keskimääräisen petokannan mukaan. Venäjän rajan takainen petokanta ei vaikuta harkintaan millään tavalla. Niinpä poliisiviranomaiset ovat joutuneet lopettamaan pedon keskellä asutusta yleisen turvallisuuden tähden, koska asianomaiset viranomaiset ovat olleet kykenemättömiä myöntämään tarvittavaa lupaa. Edellä olevan perusteella kysyn seuraavaa:

| 1. | Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta ihmisten ja kotieläinten turvallisuus voidaan taata alueilla, joissa susien ja karhujen määrä on paisunut liialliseksi? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta ihmisten ja kotieläinten turvallisuus voidaan taata alueilla, joissa susien ja karhujen määrä on paisunut liialliseksi?

| 2. | Millä tavalla pyyntiluvat voidaan nostaa vastaamaan alueen petokantaa? |
| --- | --- |

2.

Millä tavalla pyyntiluvat voidaan nostaa vastaamaan alueen petokantaa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Monia suurpetoja, kuten susia, karhuja ja ilveksiä, suojellaan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) liitteessä IV olevan a osan nojalla. Nämä eläinlajit kuuluvat näin ollen tiukkaan suojelujärjestelmään, jossa edellytetään muun muassa, että niiden tahallinen tappaminen kielletään. Direktiivissä tunnustetaan kuitenkin, että tietyissä tilanteissa voi olla tarpeen poiketa tiukkaa suojelua edellyttävästä yleissäännöksestä. Tällaisiin perusteisiin, jotka luetellaan direktiivin 16 artiklassa, kuuluvat muun muassa yleinen turvallisuus ja karjankasvatukselle aiheutuvien vahinkojen ehkäiseminen. Jäsenvaltiot voivat soveltaa poikkeuksia, jollei muuta tyydyttävää ratkaisua ole ja jollei poikkeus haittaa kyseisten lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä niiden luontaisella levinneisyysalueella.

Suomen karhukanta (830 yksilöä vuonna 2002) on Suomen viranomaisten mukaan pikemminkin vakaa kuin kasvussa. Suomessa myönnettiin vuonna 2003 yhteensä 90 karhunkaatolupaa, mitä ei voida pitää pienenä määränä. Suomen susikanta on 130 yksilöä, mikä tarkoittaa, ettei susien suojelun taso ole vielä suotuisa. Kyseisten lajien kansallisen suojelun tason määrittämisessä on otettu huomioon Venäjän vaikutus, minkä johdosta karhujen uhanalaisuusluokitus on muutettu vaarantuneesta silmälläpidettäväksi ja susien luokitus puolestaan äärimmäisen uhanalaisesta erittäin uhanalaiseksi.

Komissio on tietoinen siitä, että Suomen viranomaiset mukauttavat karhunkaatolupia myöntäessään paikalliset kiintiöt vastaamaan kunkin alueen asukaslukua. Susien kaatamiseen myönnetään erityislupia, jotka oikeuttavat hävittämään sellaisia yksilöitä, jotka aiheuttavat ongelmia direktiivissä mainituista syistä.

Komissio katsookin, että direktiivissä säädetään lajien asianmukaisesta hoidosta, jotta voidaan ehkäistä yleiseen turvallisuuteen kohdistuvat uhat ja maataloudelle aiheutuvat vahingot. Suomen viranomaisten kanssa käymissään keskusteluissa komissio on vaatinut, että toteutettavat toimenpiteet kootaan hoitosuunnitelmaan, jossa otetaan huomioon lajien suojelutavoitteet, tarve rajoittaa eläinpopulaatioita sekä suurpetojen ja ihmisyhteisöjen rinnakkaiselon edistäminen. Vastaavasta järjestelmästä on saatu paljon kokemuksia jäsenvaltioissa. Komissio järjesti vastikään yhteistyössä Espanjan viranomaisten kanssa susia käsittelevän ”Living with the Wolf” -konferenssin, johon osallistui edustajia kaikista jäsenvaltioista, joissa on susia. Konferenssi oli ensimmäinen useista komission suunnittelemista toimenpiteistä, joilla edistetään myönteistä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/137

---

(2004/C 84 E/0176)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4036/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97, noni-tuotteet

Saksalaiselta yritykseltä Pharmos Naturkosmetik und Heilmittel GmbH kiellettiin kaksi vuotta sitten pelkällä noni-jauheella täytettyjen kapselien myynti. Toimivaltaiset paikallisviranomaiset perustelivat kieltoa sillä, että noni-tuotteet kuuluvat uuselintarvikkeista annetun asetuksen (N:o 258/97 (1)) soveltamisalan piiriin. Komissio hyväksyi sittemmin kuitenkin amerikkalaisen Morinda-yrityksen hakemuksen myydä noni-tuotteita.

| 1. | Miksi Morinda-yrityksen noni-mehun saamaa hyväksyntää ei voida soveltaa yhtäläisiin noni-tuotteisiin, jotka on valmistettu kuivatun noni-hedelmän jauheesta? |
| --- | --- |

1.

Miksi Morinda-yrityksen noni-mehun saamaa hyväksyntää ei voida soveltaa yhtäläisiin noni-tuotteisiin, jotka on valmistettu kuivatun noni-hedelmän jauheesta?

| 2. | Onko komission tiedossa tapauksia, joissa kuivattu elintarvike kuten kuivattu noni-hedelmä aiheuttaa käyttäjälle terveydellisiä ongelmia toisin kuin kyseisestä hedelmästä valmistettu mehu? |
| --- | --- |

2.

Onko komission tiedossa tapauksia, joissa kuivattu elintarvike kuten kuivattu noni-hedelmä aiheuttaa käyttäjälle terveydellisiä ongelmia toisin kuin kyseisestä hedelmästä valmistettu mehu?

| 3. | Muuntogeenisistä elintarvikkeista annetun asetuksen N:o 1829/2003 (2) voimaantulon jälkeen uuselintarvikkeista annettu asetus on tarpeeton, sillä tämä koski pelkästään muuntogeenisiä elintarvikkeita. Mitä komissio aikoo tehdä jälkimmäisen asetuksen kumoamiseksi? |
| --- | --- |

3.

Muuntogeenisistä elintarvikkeista annetun asetuksen N:o 1829/2003 (2) voimaantulon jälkeen uuselintarvikkeista annettu asetus on tarpeeton, sillä tämä koski pelkästään muuntogeenisiä elintarvikkeita. Mitä komissio aikoo tehdä jälkimmäisen asetuksen kumoamiseksi?

| 4. | Toisin kuin Morindalla, keskisuurilla yrityksillä ei ole varaa kustannuksiin, joita aiheutuu tuotteen hyväksymisestä uuselintarvikkeista annetun asetuksen mukaisesti. Mitä komissio tekee keskisuurten yritysten ja unioniin tuotteita tuovien kehitysmaiden auttamiseksi, jotta nämä saisivat asetuksessa uuselintarvikkeiksi määritellyille kasveista valmistetuille elintarvikkeilleen unionin hyväksynnän? |
| --- | --- |

4.

Toisin kuin Morindalla, keskisuurilla yrityksillä ei ole varaa kustannuksiin, joita aiheutuu tuotteen hyväksymisestä uuselintarvikkeista annetun asetuksen mukaisesti. Mitä komissio tekee keskisuurten yritysten ja unioniin tuotteita tuovien kehitysmaiden auttamiseksi, jotta nämä saisivat asetuksessa uuselintarvikkeiksi määritellyille kasveista valmistetuille elintarvikkeilleen unionin hyväksynnän?

| 5. | Miksi maailmanlaajuisesti menestyksekkäästi sairauksien ehkäisemiseksi käytetyt kasveista valmistetut ja ekologisiksi elintarvikkeiksi luokitellut tuotteet täytyy testata unionissa haitallisin eläinkokein, vaikka miljoonat käyttäjät voivat todistaa niiden vaarattomuuden? |
| --- | --- |

5.

Miksi maailmanlaajuisesti menestyksekkäästi sairauksien ehkäisemiseksi käytetyt kasveista valmistetut ja ekologisiksi elintarvikkeiksi luokitellut tuotteet täytyy testata unionissa haitallisin eläinkokein, vaikka miljoonat käyttäjät voivat todistaa niiden vaarattomuuden?

| 6. | Milloin eläinkokeet kielletään tällaisissa tutkimuksissa? |
| --- | --- |

6.

Milloin eläinkokeet kielletään tällaisissa tutkimuksissa?

| 7. | Onko komissio tietoinen siitä, että luvat, jotka se on myöntänyt uuselintarvikkeista annetun asetuksen tähänastisen tulkinnan mukaisesti, ovat ristiriidassa unionin monopolilainsäädännön kanssa? Onko komissio rikkonut säännöksiä salliessaan monopolien muodostamisen? |
| --- | --- |

7.

Onko komissio tietoinen siitä, että luvat, jotka se on myöntänyt uuselintarvikkeista annetun asetuksen tähänastisen tulkinnan mukaisesti, ovat ristiriidassa unionin monopolilainsäädännön kanssa? Onko komissio rikkonut säännöksiä salliessaan monopolien muodostamisen?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetun asetuksen (EY) N:o 258/97 (3) merkittävä tavoite oli parantaa elintarviketurvallisuutta varmistamalla vaarattomuuden arviointi ennen kuin uuselintarvikkeet ja elintarvikkeiden uudet ainesosat tulevat EU:n markkinoille. Asetus koski muutakin kuin elintarvikkeita tai elintarvikkeiden ainesosia, jotka koostuivat geneettisesti muunnetuista organismeista, sisälsivät niitä, tai oli johdettu niistä. Muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetussa asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (4) puolestaan säädetään erityisestä yhteisön hyväksymismenettelystä elintarvikkeille, jotka koostuvat geneettisesti muunnetuista organismeista, jotka sisältävät niitä, tai jotka on valmistettu niistä. Näin ollen asetusta (EY) N:o 258/97 sovelletaan 18. huhtikuuta 2004 lähtien vain uuselintarvikkeisiin, jotka eivät koostu geneettisesti muunnetuista organismeista, eivätkä sisällä niitä, eikä niitä ole valmistettu geneettisesti muunnetuista organismeista.

Yhteisön markkinoilla ei ollut ”noni-tuotteita” silloin, kun asetus (EY) N:o 258/97 tuli voimaan (15. toukokuuta 1997), joten asetuksen mukaan ne vaativat hyväksynnän.

Morinda citrifolia -mehun hyväksyntä (komission päätös 2003/426/EY) koski elintarvikkeen uutta ainesosaa, jota käytetään vain pastöroiduissa hedelmäjuomissa. Muut käyttötavat edellyttäisivät uutta arviointia.

Asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset elimet arvioivat uuselintarvikkeiden turvallisuuden soveltuvien normien mukaisesti. Myös komission mukaan kyseisen arviointimenettelyn edellyttämien eläinkokeiden määrän pitäisi olla mahdollisimman alhainen.

Asetuksessa (EY) N:o 258/97 säädetään yksinkertaistetusta menettelystä, jonka kautta on mahdollista saattaa tuote markkinoille vain ilmoittamalla siitä komissiolle, jos tuote on olennaisesti samanlainen kuin jo olemassa oleva tuote. Tämä menettely sopii erityisen hyvin pienille ja keskisuurille yrityksille. Komissio on jo vastaanottanut viisi ilmoitusta viideltä eri yritykseltä ja se on ilmoittanut niistä edelleen jäsenvaltioille. Näillä yrityksillä on nyt oikeus saattaa EU:n markkinoille oma noni-mehunsa. Näin ollen ei voida väittää, että asetuksella (EY) N:o 258/97 luodaan monopoliasema joidenkin yritysten eduksi.

Parlamentin jäsentä pyydetään myös tutustumaan komission vastaukseen, jonka se on antanut Wolfgang Kreissl-Dörflerin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3594/03 (5).

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(3)  EYVL L 43, 14.2.1997.

(4)  EUVL L 268, 18.10.2003.

(5)  Katso sivu 69.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/139 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/139

---

(2004/C 84 E/0177)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4037/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Saksan terveysuudistus ja luontaistuotteet

Saksa on terveysuudistuksen yhteydessä antanut lain, joka käytännössä estää perinteisen lääketeollisuuden valmistamien lääkkeiden ja luontaisesti valmistettujen lääkkeiden välisen kilpailun. Vaikka asiantuntijat ovat vuosien ajan laatineet hyväksi todettujen lääkevalmisteiden luetteloa, johon sisältyy myös kasveista valmistettuja lääkkeitä sekä homeopatian ja antroposofisen lääketieteen tuotteita, Saksan liittohallituksen niin kutsutun terveysuudistuksen seurauksena kaikki luontaistuotteet jäävät sairausvakuutuskorvausten ulkopuolelle. Terveysuudistuksen avulla luodaan näin vääristynyttä kilpailua lääketeollisuuden valmistamien lääkkeiden hyväksi. Monet potilaat käyttävät luonnollisia hoitomenetelmiä ja luontaistuotteita, ja usein tulokset ovat parempia kuin perinteisillä menetelmillä saadut tulokset. Näitä tuloksia ei saisi sivuuttaa perinteisen lääketeollisuuden tuotteiden ja luontaistuotteiden välillä käytävän markkinakilpailun avulla, joka koituu lääketeollisuuden hyväksi. Sen lisäksi, että luontaistuotteita käyttävien potilaiden hoito heikkenee, pieniä luontaistuotteiden valmistajia uhkaa konkurssi.

Mikä on komission arvio kyseisestä säädöksestä kilpailuoikeuden kannalta?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2004)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännössä todetaan, että yhteisön oikeus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan säätää sosiaaliturvajärjestelmistään ja erityisesti antaa säännöksiä, joilla pyritään säätelemään farmaseuttisten tuotteiden kulutusta sairausvakuutusjärjestelmien taloudellisen tasapainon saavuttamiseksi (1). Arvoisan parlamentin jäsenen kuvauksen perusteella komissiolla ei ole syytä uskoa, että Saksan lainsäätäjän käyttöön ottamat säännökset, joiden tarkoituksena on evätä vakuutetuilta henkilöiltä oikeus saada lääkkeitä ilman lääkemääräystä lakisääteisten sairauskassojen kustannuksella, rikkoisivat Euroopan unionin kilpailuoikeutta.

---

(1)  Katso esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 238/82, Duphar BV ym. vastaan Alankomaiden valtio, 7.2.1984 antama tuomio, Kok. 1984, s. 523.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/139 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/139

---

(2004/C 84 E/0178)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4057/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan laajuiset televiestintäverkot

Miten suurella osuudella EU:n maaseudun asukkaista on mahdollisuus käyttää laajakaistaista Internetyhteyttä, ja miten tämä vertautuu osuuteen kaupunkialueilla? Miten laajakaistayhteyksien ulottaminen maaseudulle vaikuttaa talouskasvuennusteisiin?

Miten Euroopan laajuinen televiestintäverkkopolitiikka on edistänyt laajakaistaisten Internet-yhteyksien ulottamisesta maaseutualueille? Miten mainitun verkon osuutta voitaisiin tehostaa tulevaisuudessa, ja aikooko komissio suunnitella ja ottaa käyttöön muita mahdollisia aloitteita, joiden erityisenä tavoitteena on laajakaistaisten Internet-yhteyksien ulottaminen maaseutualueille, kun erityisesti otetaan huomioon sen työohjelmaan sisältyvä sitoumus suunnata uusia investointeja verkkoihin ja tietoyhteiskunnan kehittämiseen? Aikooko komissio tässä yhteydessä käyttää hyväkseen Galileon kaltaista uutta teknologiaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Laajakaistaisten Internet-yhteyksien yleistyessä voimakkaasti Euroopan unionissa käyttäjien lukumäärä on kasvanut ensisijaisesti kaupunkialueilla. Kun lähes kaikissa 15 jäsenvaltiossa yli 90 prosentilla väestöstä on DSL-laajakaistayhteyden (Digital Subscriber Line) käyttömahdollisuus, vastaava luku maaseutualueilla on keskimäärin vain 50 prosenttia.

Tilanteen uskotaan kuitenkin muuttuvan nopeasti. Erityisesti Euroopan laajuisella tasolla tapahtunut hyviksi todettujen käytäntöjen vaihto (laajakaistayhteyksiin liittyviä paikallisia ja alueellisia aloitteita käsittelevä seminaari 15. joulukuuta 2003) on osoittanut, että paikallistason julkiset toimijat sitoutuvat yhä enemmän edistämään sähköisen viestinnän infrastruktuureiden kehittämistä alueellaan ja ennen kaikkea seuduilla, jotka ovat syrjässä markkinatoimijoiden luonnollisesta toimintaympäristöstä. Jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet ehdottamaan kansalliset strategiansa nopeiden Internet-yhteyksien kehittämiseksi vuoden 2003 loppuun mennessä. Komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille selvityksen näistä strategioista ja liittää siihen niiden täytäntöönpanoa koskevat suosituksensa toukokuussa 2004.

Komissio toteaa, että laajakaistaverkkoja pidetään yhä enenevässä määrin alueen houkuttelevuutta lisäävänä tekijänä. Esimerkiksi useat pk-yrityksissä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että tietyillä toistaiseksi verkkojen ulottumattomissa olevilla alueilla yli 30 prosenttia yrityksistä harkitsee toimipaikkansa muuttamista, jollei alueelle saada laajakaistaisia Internet-yhteyksiä kolmen vuoden kuluessa (Ranskan alueellisen televiestinnän valvontakeskuksen tekemä tutkimus). Tieto- ja viestintätekniikka nähdään vastaisuudessa kilpailukyvyn osatekijänä, josta voivat riippua sekä toimintojen ja työllisyyden säilyminen ja kehittyminen että mahdollisuudet uusien palvelujen perustamiseen (eGovernment, eHealth, eLearning, eBusiness jne.).

Joulukuussa 2003 hyväksyttyyn Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamista koskevaan kasvualoitteeseen sisältyvistä pikakäynnistysohjelmista (Quick-Start) yksi on suunnattu digitaalisen kahtiajaon poistamiseen käyttämällä uutta teknologiaa laajakaistayhteyksien ulottamiseksi syrjäisille maaseutualueille. Tänä vuonna tapahtuvan yhteisön rakennerahastojen ohjelma-asiakirjojen väliarvioinnin uskotaan myös osaltaan lisäävän infrastruktuureiden kehittämiseen suunnattuja julkisia investointeja, erityisesti rakennerahastojen käyttöön sähköisen viestinnän alalla liittyviä perusteita ja sääntöjä koskevien suuntaviivojen perusteella, jotka komissio hyväksyi heinäkuussa 2003. Rakennerahastoista on varattu kaudeksi 2000—2006 yli 4,7 miljardia euroa tietoyhteiskunnan edistämiseen epäsuotuisilla alueilla (tavoite 1 -alueet), televiestinnän infrastruktuurit mukaan luettuina. Muiden alueiden käyttöön on lisäksi varattu samaan tarkoitukseen miljardi euroa kyseiseksi kaudeksi. Tämän lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetaan yli 70 aluehallituksen kanssa innovatiivisia toimia koskevia alueellisia ohjelmia tietoyhteiskunnan alalla. Tarkoituksena on löytää uusia keinoja tieto- ja viestintätekniikan tehokkaan käytön edistämiseksi aluekehityksen vauhdittajana. Esimerkkinä voidaan mainita Andalusian alueen ”Guadalinfo”-ohjelma, joka on suunnattu syrjäisten, alle 20 000 asukkaan maaseutukaupunkien tarpeisiin (1).

Kokonaisinvestointitarve määritellään niiden jäsenvaltioiden sitoumusten perusteella, jotka ovat päättäneet laatia kansallisen strategian nopeiden Internet-yhteyksien kehittämiseksi. Komissio esittää näiden strategiaehdotusten perusteella laatimansa kertomuksen kesäkuussa 2004 kokoontuvalle televiestintäneuvostolle. Maaliskuussa 2004 komissio käynnistää lisäksi digitaalista kahtiajakoa käsittelevän foorumin (Digital Divide Forum), jonka puitteissa kaikille asianomaisille toimijoille tarjotaan tilaisuus vaihtaa näkemyksiä verkkoon pääsyyn ja koheesioon liittyvistä kysymyksistä.

Kaikki nämä tiedot ja toimenpiteet sisältyvät ”Verkostoituva Eurooppa: sähköisen viestinnän viimeaikainen kehitys” -tiedonantoon, jonka komissio hyväksyi 3. helmikuuta 2004.

Vaikka satelliittinavigointi- ja paikannusjärjestelmää koskeva Galileo-ohjelma ei olekaan suunnattu ensisijaisesti televiestinnän sovelluksiin, siitä koituu kyseiselle alalle monia etuja, erityisesti siksi, että se edistää laajakaistajärjestelmien tiedonsiirron tehokkuutta. Lisäksi Galileo-vastaanottimet muodostavat erinomaisen ympäristön monille tulevaisuuden sovelluksille, kuten navigointilaittein tai paikannusvastaan-ottimin varustetuille, hälytysjärjestelmään (Euroopassa hätänumero 112) kytketyille matkapuhelimille esimerkiksi ajoneuvoissa.

---

(1)  http://www.guadalinfo.net/

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/141 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/141

---

(2004/C 84 E/0179)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4061/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Eletherios Venizelos -lentokentältä aiheutuva lentomelu

Ateenan kansainväliseltä Eletherios Venizelos -lentokentältä nousevien ja sille laskevien lentokoneiden aiheuttama melu häiritsee vakavasti alueen 400 000 asukkaan elämää.

Varin kunnanvaltuusto ja Kreikan oikeusasiamies syyttävät yhdessä asiasta vastaavia viranomaisia (ilmailuvirasto ja lentokentän johto) siitä, että ne sallivat lentokoneiden liikennöidä häviävän pienen ajan ja polttoaineen säästön vuoksi taajaan asuttujen alueiden yli sen sijaan että ne kiertäisivät kentälle meren puolelta 5—10 kilometriä kauempaa toimivaltaisten ilmailujärjestöjen päinvastaisista suosituksista huolimatta. Lisäksi lentokenttä on toiminnassa koko yön ajan, ja usein sallitaan meluisien ilma-alusten kauttakulku vastoin direktiiviä 2002/30/ΕΥ (1).

Kysyn komissiolta, mihin toimiin se voi ryhtyä varmistaakseen seuraavat seikat:

| 1. | Valitaan soveltuvat yleiset toimintavat lähestymistä ja nousua varten, vähennetään tästä aiheutuvaa melua ja määritetään kulkureitit, jotka vähentävät minimiin ilma-alusten kauttakulusta aiheutuvat häiriöt. |
| --- | --- |

1.

Valitaan soveltuvat yleiset toimintavat lähestymistä ja nousua varten, vähennetään tästä aiheutuvaa melua ja määritetään kulkureitit, jotka vähentävät minimiin ilma-alusten kauttakulusta aiheutuvat häiriöt.

| 2. | Lennonjohtotornissa otetaan käyttöön ”saastuttaja maksaa” -periaatteen mukaisesti melunpaikallista-mislaitteet (noise monitoring system), jotta yhtiöille, joiden meluisat alukset lähestyvät lentokenttää, määrätään sakkoja. |
| --- | --- |

2.

Lennonjohtotornissa otetaan käyttöön ”saastuttaja maksaa” -periaatteen mukaisesti melunpaikallista-mislaitteet (noise monitoring system), jotta yhtiöille, joiden meluisat alukset lähestyvät lentokenttää, määrätään sakkoja.

| 3. | Yön ajaksi lennot rajoitetaan vain ehdottoman välttämättömiin. Tätä käytäntöä noudatetaan monilla Euroopan suurilla lentokentillä. |
| --- | --- |

3.

Yön ajaksi lennot rajoitetaan vain ehdottoman välttämättömiin. Tätä käytäntöä noudatetaan monilla Euroopan suurilla lentokentillä.

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Direktiivissä 2002/30/EY (2) ei ole yhtäkään kohtaa, jossa määrättäisiin lentokoneiden ylilennoista aiheutuvan melun enimmäistasosta.

Direktiivin tavoitteena on määritellä edellytykset ja menettelyt, joita on noudatettava ennen meluun liittyvien toimintarajoitusten käyttöönottoa.

Direktiivissä annetaan säännöt, joiden nojalla voidaan poistaa käytöstä eniten melua aiheuttavat koneet. Nämä koneet on lueteltu kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 olevassa 3 luvussa. Lisäksi direktiivillä pyritään ottamaan käyttöön osittaisia käyttörajoituksia, joilla rajoitetaan siviilikäytössä olevien ääntä hitaammin lentävien koneiden käyttöä tietyn aikarajan puitteissa.

Vaikka direktiivissä otetaan käyttöön koneiden käyttörajoituksia koskeva viitekehys, se ei mitenkään estä asettamasta koneiden melutasoa koskevia standardeja.

Komissio katsoo, että koneiden reitit niiden laskeutuessa ja noustessa on valittava siten, että paikalliset olosuhteet kullakin lentokentällä otetaan huomioon. Kun tiedetään, että paikalliset olosuhteet vaihtelevat huomattavasti, voidaan katsoa, että aiheeseen liittyvät päätökset on tehtävä paikallisella tai kansallisella tasolla.

Näin ollen paikallisten tai kansallisten viranomaisten tehtäviin kuuluu myös määritellä melutasoa mittaavien laitteiden määrällinen tarve ja niiden asianmukaiset sijoituspaikat.

Kuten edellä tässä vastauksessa on todettu, jäsenvaltioilla on käytössään direktiivin 2002/30/EY muodossa väline, jonka avulla ne voivat tarvittaessa ottaa käyttöön yölentoja koskevia rajoituksia täten noudattaen yhdenmukaistettuja määräyksiä.

Koska melun aiheuttama kuormitus vaihtelee lentokentältä toiselle, on tärkeää ottaa huomioon niiden ihmisten lukumäärä, jotka varsinaisesti joutuvat kärsimään melusta, sekä myös mittauksesta aiheutuvat kustannukset ja sillä saavutettava hyöty, jotta tällaisella mittauksella saavutettavasta taloudellisesta ja sosiaalisesta hyödystä saataisiin todellisuutta vastaava kuva.

Meluhaittoja lentokenttien ympäristössä voidaan tulevaisuudessa käsitellä laajemman lainsäädännöllisen kehyksen puitteissa, sillä alalla voidaan soveltaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/49/EY ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta (3). Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on laadittava melukarttoja suurimpien lentokenttien (4) ympäristöstä (30. päivään kesäkuuta 2007 mennessä), tiedotettava yleisesti melualtistuksesta ja sen vaikutuksista sekä laadittava toimintasuunnitelmia (18. päivään heinäkuuta 2008 mennessä). Näillä toimenpiteillä pyritään tarvittaessa laskemaan melutasoa ja yleisesti säilyttämään hyvä ääniympäristö.

---

(1)  EYVL L 85, 28.3.2002, s. 40.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/30/EY, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2002, meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista yhteisön lentoasemilla koskevien sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta, EYVL L 189, 18.7.2002.

(4)  Siviililentokentät, joilla koneet suorittavat yli 50 000 operaatiota vuodessa (operaatioksi katsotaan nousu tai lasku). Tähän eivät sisälly puhtaasti koulutustarkoituksiin käytetyt kevyen lentokaluston kentät.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/142

---

(2004/C 84 E/0180)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4067/03

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Júcar-Vinalopón juoksutuksen yhteisrahoitus ja ympäristöehdot

Komissio antoi 18. joulukuuta 2003 lopullisen hyväksyntänsä Júcar-Vinalopón juoksutuksen yhteisrahoitukselle. Määrärahoja saadakseen Espanjan viranomaisten on täytettävä seuraavat ehdot: tehtävä tutkimus Júcarin ekologisen virtaaman määrittelemiseksi ennen kuin voimavaroja aletaan siirtämään Vinalopóon, määriteltävä rannikon kosteikkoalueiden kuten Albuferan ekologinen virtaama, annettava takuut sille, että Valencian joen vedet eivät sekoitu Ebron vesiin ja että kyseisiä vesiä ei käytetä kattamaan mahdollisia vajeita, jotka johtuva juoksuttamisesta Alicanteen, ja noudatettava vesipuitedirektiiviä (mukaan lukien se, että kaikki kustannukset otetaan huomioon veden hinnan asettamisessa).

Vesiasioista vastaava valtiosihteeri Pascual Fernández ilmoitti edellä mainittuna päivänä Zaragozassa (Heraldo de Aragón, 18. joulukuuta 2003), että ainoa kielletty asia on ”käyttää Júcar-Vinalopón juoksutusta veden kuljettamiseen Ebrosta” ja että joka tapauksessa ”Júcarin laaksossa on monia muita jokia, mutta asiakirjassa puhutaan vain Júcar-joesta, eikä jokilaaksosta”.

Espanjan ympäristöministeriö jätti selventämättä, aiotaanko vettä juoksuttaa Júcariin, lainaamalla kansallisesta hydrologisesta suunnitelmasta annetun lain 17 artiklaa, jossa säädetään juoksutuksen jakamisesta Ebrosta kuhunkin vastaanottavaan jokilaaksoon (315 Hm3:a Júcariin). ”Virtaaman jako kuhunkin jokilaaksoon tehdään sitten, kun juoksutus on valmis”, ministeri lisäsi.

| 1. | Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa varmistaakseen, että kaikkia määrärahojen myöntämiseksi vahvistettuja ja edellä mainittuja ehtoja noudatetaan? |
| --- | --- |

1.

Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa varmistaakseen, että kaikkia määrärahojen myöntämiseksi vahvistettuja ja edellä mainittuja ehtoja noudatetaan?

| 2. | Voiko komissio varmistaa, että määrärahojen tosiasiallinen myöntäminen tapahtuu vasta sen jälkeen, kun Espanjan viranomaiset ovat täyttäneet nämä ehdot säädösten mukaisesti ja käytännössä? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio varmistaa, että määrärahojen tosiasiallinen myöntäminen tapahtuu vasta sen jälkeen, kun Espanjan viranomaiset ovat täyttäneet nämä ehdot säädösten mukaisesti ja käytännössä?

| 3. | Mitä mieltä komissio on Fernándezin lausumista mahdollisuudesta juoksuttaa Ebron vettä Júcarin hydrologiselle alueelle käyttämättä veden johtamista Júcarin ja Vinalopón välillä? |
| --- | --- |

3.

Mitä mieltä komissio on Fernándezin lausumista mahdollisuudesta juoksuttaa Ebron vettä Júcarin hydrologiselle alueelle käyttämättä veden johtamista Júcarin ja Vinalopón välillä?

| 4. | Onko komissio valmis jäädyttämään rahoituksen siihen asti, kunnes Espanjan hallitus on antanut vakuuttavan selvityksen aikeistaan tässä asiassa? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio valmis jäädyttämään rahoituksen siihen asti, kunnes Espanjan hallitus on antanut vakuuttavan selvityksen aikeistaan tässä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Kaikkien Ebron vedensiirtoon liittyvien rahoitushakemusten osalta komissio tulee varmistamaan, että asiaan liittyviä hankkeiden arviointi-, hyväksymis- ja valvontasääntöjä ja -menettelyjä noudatetaan.

Ebron vedensiirron ja Júcar-Vinalopon vedensiirron välisen suhteen osalta komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen Ferrandez Lezaunin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0019/04. (1).

---

(1)  Katso sivu 151.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/143

---

(2004/C 84 E/0181)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4070/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Valmistelukuntien, perusoikeuskirjan ja perustuslain kustannukset

Euroopan laajuisesti on toteutettu monia toimia valmisteltaessa uutta perussopimusta, jonka nimi on ”Euroopan perustuslaki”. Sama on sanottava aikaisemmista valmisteluista, jotka koskivat perusoikeuskirjaa, joka muodostaisi nyt perustuslain II osan.

Viittaan erityisesti seuraaviin asioihin:

| — | kaksi valmistelukuntaa |
| --- | --- |

—

kaksi valmistelukuntaa

| — | Euroopan unionin alueella toteutetut julkiset tiedotustoimet, mukaan lukien molempien dokumenttien eri versiot. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin alueella toteutetut julkiset tiedotustoimet, mukaan lukien molempien dokumenttien eri versiot.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Pystyykö komissio antamaan täydelliset alakohtaiset tiedot, jotka koskevat perusoikeuskirjan ja perustuslain laatimisesta vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2003 yhteisön talousarviolle aiheutuneita kustannuksia? |
| --- | --- |

—

Pystyykö komissio antamaan täydelliset alakohtaiset tiedot, jotka koskevat perusoikeuskirjan ja perustuslain laatimisesta vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2003 yhteisön talousarviolle aiheutuneita kustannuksia?

| — | Voiko komissio tehdä kutakin vuotta koskevan asianmukaisen analyysin kustannuksista ja erotella toisaalta suoraan kahden valmistelukunnan aiheuttamat kustannukset ja toisaalta EU:n toimielinten aiheuttamat muut, etenkin tiedotustoimintaa tai muuta koskevat kustannukset? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio tehdä kutakin vuotta koskevan asianmukaisen analyysin kustannuksista ja erotella toisaalta suoraan kahden valmistelukunnan aiheuttamat kustannukset ja toisaalta EU:n toimielinten aiheuttamat muut, etenkin tiedotustoimintaa tai muuta koskevat kustannukset?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/144 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/144

---

(2004/C 84 E/0182)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0074/04

esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta

Voiko komissio kertoa, kuinka paljon Euroopan veronmaksajat joutuvat maksamaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä valmistelukunnasta, mukaan lukien henkilöstökustannukset, käännökset, konttori-tarvikkeet, hallinto, nimelliset toimistokulut ja mahdolliset muut kustannukset?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-4070/03 ja P-0074/04

(20. helmikuuta 2004)

Ensimmäisen valmistelukunnan eli perusoikeuskirjan laatimisesta vastanneen valmistelukunnan hallintokulut, jotka koostuivat pääasiassa kokousten tulkkauskustannuksista, jaettiin perusoikeuskirjan laatimiseen osallistuneiden kolmen toimielimen kesken. Yhteisön talousarviosta ei maksettu kansallisten edustajien asumis- ja oleskelukustannuksia.

Euroopan perustuslakia koskevan ehdotuksen laatimisesta vastanneen valmistelukunnan rahoittamiseksi perustettiin sen sijaan rahasto neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksellä (1). Lisäksi parlamentti, neuvosto ja komissio tekivät toimielinten välisen sopimuksen valmistelu-kunnan rahoittamisesta (2).

Komissio muistuttaa, että edellä mainitun päätöksen 13 artiklan mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävää hoiti valmistelukunnan pääsihteeri, joka oli neuvoston pääsihteeristön alaisuudessa.

Valmistelukunnan tilejä koskevaa vastuuvapautta käsitellessään komissio totesi, että vuoden 2002 menot jakautuivat seuraavasti:

| (euroina) |
| --- |
| Puheenjohtajiston jäsenten matkat | 2 180,52 |
| Asumis- ja oleskelukorvaukset | 108 100,00 |
| Palkkiot | 194 478,22 |
| Matkakulut | 92 806,17 |
| Edustuskulut | 30 538,07 |
| Selvitykset, kuulemistilaisuudet ja foorumi | 41 943,00 |
| Infrastruktuuri ja muut kulut | 24 294,07 |
| Oikaisut | 6 052,03 |
| Yhteensä | 500 392,08 |

(euroina)

Puheenjohtajiston jäsenten matkat

2 180,52

Asumis- ja oleskelukorvaukset

108 100,00

Palkkiot

194 478,22

Matkakulut

92 806,17

Edustuskulut

30 538,07

Selvitykset, kuulemistilaisuudet ja foorumi

41 943,00

Infrastruktuuri ja muut kulut

24 294,07

Oikaisut

6 052,03

Yhteensä

500 392,08

Komissio muistuttaa myös, että valmistelukunnan rahoittamista koskevan toimielinten välisen sopimuksen (3) 7 kohdan mukaisesti parlamentin edustajille on annettu säännöllisesti tiedot niiden menojen suorittamisesta, joihin valmistelukunnan sihteeristö on sitoutunut.

Lisäksi jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 21. helmikuuta 2002 tekemän päätöksen (4) 20 artiklan mukaisesti tulostili ja tase toimitetaan myös parlamentille, jota pyydetään antamaan puoltava lausuntonsa talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä valmistelukunnan pääsihteerille.

Arvoisa parlamentin jäsen voi halutessaan pyytää yksityiskohtaisempia tietoja neuvoston pääsihteeristöltä, joka on hoitanut kummankin valmistelukunnan sihteeristön tehtävät.

---

(1)  Päätös 2002/176/EU, tehty 21 päivänä helmikuuta 2002, EYVL L 60, 1.3.2002.

(2)  Toimielinten välinen sopimus, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, EYVL C 54, 1.3.2002.

(3)  EYVL C 54, 1.3.2002.

(4)  EYVL L 60, 1.3.2002, s. 56.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/145 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/145

---

(2004/C 84 E/0183)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4075/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   DEI:n palveluksessa työskentelevien lääkäreiden työsopimukset

Komissiolle on jokin aika sitten toimitettu Kreikan julkisen sähköyhtiön DEI:n palveluksessa työskentelevien lääkäreiden kantelu koskien ehtoja, jotka heidän on hyväksyttävä voidakseen työskennellä DEI:n palveluksessa. Nämä eri erikoisalojen lääkärit työskentelivät monia vuosia ”itsenäisten palvelujen tarjoamisesta” tehdyillä sopimuksilla. Tuomioistuimen päätösten jälkeen heidän työsuhteensa muutettiin ”toistaiseksi voimassa oleviksi, osa-aikaista, työnantajalle tehtyä työtä koskeviksi sopimuksiksi”. DEI:n heille tiedoksi antaman uuden työsopimuksen ehtojen mukaan heitä ei kuitenkaan lueta samojen DEI:n järjestelyjen piiriin, jotka koskevat vakinaista ja väliaikaista henkilöstöä, ja he jäävät ilman ylennyksistä koituvia palkankorotuksia sekä erilaisia lisiä, joulukuun bonusta ja muita palkkioita, joista on määrätty kollektiivisissa työsopimuksissa tai laissa.

Kysyn komissiolta seuraavaa: Eivätkö DEI:n lääkäreille tiedoksi annetut ehdot riko direktiiviä 97/81/EY (1), erityisesti lausekkeessa 4 tarkoitettua syrjimättömyyden periaatetta, jonka mukaan ”osa-aikatyöntekijöihin ei ... saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin kokoaikaisiin työntekijöihin”?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen pohtii kirjallisessa kysymyksessään, onko osa-aikatyödirektiivin (2) vastaista tehdä erityisiä työsopimuksia, joihin ei sisälly tiettyjä työntekijöille tavallisesti myönnettäviä lisäetuja.

Kreikka saattoi osa-aikatyödirektiivin asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään 1. syyskuuta 1998 annetun lain nro 2369 2 artiklalla. Kreikan lainsäädäntöä sovelletaan yksityiseen sektoriin kokonaisuudessaan sekä julkisten yritysten ja julkisen sektorin muiden elinten kanssa solmittuihin työsuhteisiin.

Komissio ei ole saanut muita vastaavanlaisia kanteluita osa-aikatyödirektiivin syrjimättömyyden periaatteen loukkaamisesta Kreikassa.

Kaikki edellä mainitun Kreikan lainsäädännön rikkomista koskevat väitteet on ensi sijassa toimitettava toimivaltaisille Kreikan viranomaisille. Komissio on itse asiassa tietoinen, että kyseessä oleva asia on saatettu Kreikan oikeuslaitoksen käsiteltäväksi.

---

(1)  EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9.

(2)  Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta — Liite: Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus, EYVL L 14, 20.1.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/145 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/145

---

(2004/C 84 E/0184)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4085/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Direktiiviä 1999/44/EY koskevat käytännön soveltamisongelmat

Kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista 25. toukokuuta 1999 annetun direktiivin 1999/44/EY (1) mukaisesti yhdenmukaistetaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka koskee kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevia tiettyjä seikkoja. Direktiivin nojalla tuotteen myyjä on vastuussa kaikista virheistä, joita tavarassa ilmenee luovutushetkellä ja kahden vuoden kuluessa tavaran luovutuksesta. Ostaja voi vaatia tiettyjä takuita kuten tavaran vastikkeetonta korjausta tai vaihtamista, sopivaa hinnanalennusta tai kaupan purkamista. Direktiivin 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jollei toisin osoiteta, kuuden kuukauden kuluessa tavaran luovutushetkestä ilmenevän virheen oletetaan olleen olemassa luovutushetkellä, jollei tämä oletus ole tavaran tai virheen luonteen vastainen.

Takuita koskevia uusia sääntöjä sovelletaan kaikkiin irtaimiin esineisiin. Näin ollen takuusäännöstöä sovelletaan periaatteessa myös kukkiin, kasveihin ja elintarvikkeisiin, joiden säilyvyys on luonnostaan rajoitettu. Mikäli ostaja tuo jonkun kyseisistä tuotteista kuuden kuukauden sisällä ostohetkestä takaisin myyjälle, (esimerkiksi sen takia, että tuote ei ole (enää) tuore) myyjän on lähes mahdoton todistaa, että kyseinen tuote oli ostohetkellä tuore, jotta häntä eivät koskisi direktiivin takuuvelvoitteet.

Onko komissio tietoinen ongelmista, joita kyseisen direktiivin soveltaminen aiheuttaa kukkien, kasvien ja elintarvikkeiden suhteen? Onko komissio jo saanut asiasta valituksia? Voisiko komissio kertoa, millä tavalla ne jäsenvaltiot, jotka ovat jo saattaneet direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, ovat ratkaisseet ongelman? Koskeeko direktiivin 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu poikkeus kyseisiä tuotteita? Katsooko komissio, että asianmukainen oikeusvarmuus edellyttäisi, että takuusäännöissä otettaisiin huomioon näitä tuotteita koskevat poikkeukset tai rajoitukset? Mikäli vastaus on myönteinen, milloin komissio aikoo tehdä asiaa koskevia ehdotuksia?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista 25. toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/44/EY kattaa ”kulutustavarat” siinä merkityksessä, kuin ne on määritelty 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa. Laveasti tulkittuna niihin sisältyvät kaikki irtaimet esineet. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on kuitenkin jätetty joitakin irtaimia esineitä, jotka eivät ole olennaisia nyt käsiteltävässä tapauksessa. Tässä mielessä arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa väittäessään, että irtaimet esineet, joiden säilyvyys on rajoitettu, kuten kukat, kasvit ja elintarvikkeet, kuuluvat direktiivin soveltamisalaan.

Parlamentin jäsen on oikeassa myös väittäessään, että 5 artiklan 3 kohdan mukaan kuuden kuukauden kuluessa tavaran luovutushetkestä ilmenevän virheen oletetaan olleen olemassa luovutushetkellä, jollei toisin todisteta. Tällä kumottavissa olevalla oletuksella siirretään todistustaakkaa kuluttajan hyväksi, mikä on tärkeä direktiivin tuoma etu Euroopan kuluttajille. Perusteluna todistustaakan siirrolle on, että myyjän on paljon helpompi todistaa tavaran olleen sopimuksenmukainen, koska hän tuntee tavaran ja hän voi hankkia siitä tietoja. Kuluttajilla sitä vastoin ei aina ole tarvittavaa asiantuntemusta eivätkä he aina voi hankkia tarvittavia tietoja todistaakseen väitteensä. Olettamukseen on kuitenkin poikkeus, jota sovelletaan silloin, kun olettamus on tavaran luonteen vastainen. Tämä poikkeus otettiin direktiiviin, jotta voidaan ottaa huomioon pilaantuvat tavarat, kuten ne, jotka parlamentin jäsen mainitsee. Asiasta keskusteltiin Euroopan parlamentissa ja neuvostossa yhteispäätösmenettelyn aikana. Komissio ei sen vuoksi katso, että oikeusvarmuus vaarantuu, kun on kyse kukista, kasveista ja elintarvikkeista, eikä se ole vastaanottanut yhtään valitusta kyseisistä tuotteista.

Komissio ei tällä hetkellä voi antaa täydellistä kuvausta siitä, miten direktiivi on saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, koska Belgia, Ranska ja Luxemburg eivät vieläkään ole tehneet sitä. Direktiivin soveltamista on tarkoitus tarkastella perusteellisesti vasta vuonna 2006.

---

(1)  EYVL L 171, 7.7.1999, s. 12.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/147

---

(2004/C 84 E/0185)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0009/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Alankomaissa kielletyt tutkanpaljastimet ja niiden viennin suojaaminen

| 1. | Tietääkö komissio, että 1. tammikuuta 2004 lähtien tutkanpaljastimien omistaminen, myynti, varastointi ja tuotanto on kielletty Alankomaissa? Kyseisten tutkanpaljastimien avulla autoilijat voivat ajoissa todeta, rekisteröivätkö pylväisiin asetetut kamerat tai poliisin liikkuvat valvontayksiköt heidän ylinopeutensa. |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio, että 1. tammikuuta 2004 lähtien tutkanpaljastimien omistaminen, myynti, varastointi ja tuotanto on kielletty Alankomaissa? Kyseisten tutkanpaljastimien avulla autoilijat voivat ajoissa todeta, rekisteröivätkö pylväisiin asetetut kamerat tai poliisin liikkuvat valvontayksiköt heidän ylinopeutensa.

| 2. | Tietääkö komissio myös, että kysymyksessä 1 mainittuun kieltoon sovelletaan poikkeusta, kun on kyse laitteista, jotka todistettavasti on tarkoitettu myytäviksi toiseen EU:n jäsenvaltioon? |
| --- | --- |

2.

Tietääkö komissio myös, että kysymyksessä 1 mainittuun kieltoon sovelletaan poikkeusta, kun on kyse laitteista, jotka todistettavasti on tarkoitettu myytäviksi toiseen EU:n jäsenvaltioon?

| 3. | Onko tavanmukaista, että EU:n jäsenvaltiot suojaavat niiden omilla markkinoilla kiellettyjen ja epäsuotavina pidettyjen tuotteiden vientiä toisiin jäsenvaltioihin? |
| --- | --- |

3.

Onko tavanmukaista, että EU:n jäsenvaltiot suojaavat niiden omilla markkinoilla kiellettyjen ja epäsuotavina pidettyjen tuotteiden vientiä toisiin jäsenvaltioihin?

| 4. | Pidetäänkö muissa EU:n jäsenvaltioissa ylinopeutta valvovia tutkia paljastavien laitteiden omistamista ja käyttämistä ongelmana? Onko muissa EU:n jäsenvaltioissa voimassaolevaa tai valmisteilla olevaa lainsäädäntöä asiasta? |
| --- | --- |

4.

Pidetäänkö muissa EU:n jäsenvaltioissa ylinopeutta valvovia tutkia paljastavien laitteiden omistamista ja käyttämistä ongelmana? Onko muissa EU:n jäsenvaltioissa voimassaolevaa tai valmisteilla olevaa lainsäädäntöä asiasta?

| 5. | Aiheutuuko asiasta uudelleen ongelmia, mikäli tutkanpaljastimen lisäksi käytetään Internetin kautta ilmaiseksi saatuja tietoja valvontapaikoista sekä GPS-paikanninta? Näin autoilijoita voidaan varoittaa siitä, että he ovat alle 500 metrin päässä valvontapaikoista. |
| --- | --- |

5.

Aiheutuuko asiasta uudelleen ongelmia, mikäli tutkanpaljastimen lisäksi käytetään Internetin kautta ilmaiseksi saatuja tietoja valvontapaikoista sekä GPS-paikanninta? Näin autoilijoita voidaan varoittaa siitä, että he ovat alle 500 metrin päässä valvontapaikoista.

| 6. | Pitääkö komissio edellä mainitun perusteella aiheellisena pyrkiä jäsenvaltioiden kanssa neuvottelemalla paremmin yhdenmukaistamaan EU:n sisäistä nopeusrajoitusten valvontaa? |
| --- | --- |

6.

Pitääkö komissio edellä mainitun perusteella aiheellisena pyrkiä jäsenvaltioiden kanssa neuvottelemalla paremmin yhdenmukaistamaan EU:n sisäistä nopeusrajoitusten valvontaa?

Tietolähde: Alankomaissa ilmestyvä päivälehti de Volkskrant, 27.12.2003

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Alankomaat ilmoitti komissiolle lakiehdotuksesta, jolla kielletään liikennevalvonnan tutkan paljastavien tiettyjen laitteiden hallussapito. Alankomaissa, kuten useimmissa jäsenvaltioissa, näiden laitteiden käyttäjille voidaan määrätä ankaria rangaistuksia, ja ajoneuvo voidaan jopa takavarikoida. Komissio katsoo, että kielto on tässä tapauksessa liikenneturvallisuuden nimissä oikeutettu. Ylinopeus on yksi yleisimmistä liikenneonnettomuuksien syistä, ja lähes puolet ylinopeudesta johtuvista onnettomuuksista johtaa kuolemantapauksiin.

Komission tietojen mukaan kaikki jäsenvaltiot eivät ole hyväksyneet tutkanpaljastimia kieltävää lakia. On siten ymmärrettävää, että yhteisön tasolla yhdenmukaistettujen sääntöjen puuttuessa jonkin jäsenvaltion lainsäädännössä ei kielletä sellaisten laitteiden valmistusta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi muualla kuin jäsenvaltion omalla maaperällä.

Tapaus, jossa valtiot kieltävät tutkanpaljastimien tai muiden tuotteiden käytön, mutta eivät niiden valmistamista, ei ole ainoa laatuaan. Mikään ei estä jäsenvaltioita, jotka kieltävät näiden laitteiden käytön maaperällään, sallimasta niiden valmistusta myymistä varten valtioihin, joissa laitteiden käyttö on luvallista.

Erityisesti Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Suomessa ja Ruotsissa on annettu lakeja, jotka kieltävät tutkanpaljastimien käytön tai rajoittavat sitä. Lain rikkomisesta seuraavat rangaistukset ovat kuitenkin hyvin vaihtelevia.

Markkinoille tulee säännöllisesti uusia nopeusvalvontalaitteet paljastavia laitteita. Niitä voi usein hankkia Internetistä yhteisön ulkopuolisissa maissa toimivien jälleenmyyjien kautta. Jälleenmyyjät osaavat kiertää kansallista lainsäädäntöä, erityisesti suosittelemalla tuotteelleen muuta käyttöä kuin liikennettä valvovien poliisien harhauttamisen. Kuitenkin myös valvontalaitteet ovat entistä kehittyneempiä, ja rangaistukset kovenevat. Tutkanpaljastimen hallussapidosta seuraavien rangaistusten täytyisi toimia riittävänä pelotteena.

Komissio antoi 21. lokakuuta 2003 suosituksen K(2003) 3861 liikenneturvallisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita, muun muassa, rankaisemaan rikkomuksista tehokkaasti, suhteellisesti ja riittäviä pelotteita sisältävällä tavalla sekä rankaisemaan teoista, jotka vaikeuttavat liikennelainsäädännön täytäntöönpanoa tai kiertävät sitä. Komissio sitoutuu antamaan joka toinen vuosi kertomuksen suosituksen toimeenpanosta, ja mikäli riittävää edistystä ei tapahdu, komissio antaa asiaa koskevan direktiiviehdotuksen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/148

---

(2004/C 84 E/0186)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0010/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   EU:ssa alhaisempi suojeluntaso kuin Japanissa, Venäjällä ja useissa muissa maissa amerikkalaisen naudanlihan välityksellä leviävän BSE-taudin estämiseksi

| 1. | Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan Euroopan unioniin vuosittain tuotavasta 500 000 tonnista naudanlihaa 800 tonnia on peräisin Yhdysvalloista ja Kanadasta? Tuonti rajoitetaan sellaisten eläinten lihaan, jotka eivät ole saaneet kasvuhormonia. |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan Euroopan unioniin vuosittain tuotavasta 500 000 tonnista naudanlihaa 800 tonnia on peräisin Yhdysvalloista ja Kanadasta? Tuonti rajoitetaan sellaisten eläinten lihaan, jotka eivät ole saaneet kasvuhormonia.

| 2. | Katsooko komissio, että yhdysvaltalaisen ja kanadalaisen naudanlihan tuonti EU:hun kasvaa huomattavasti sen jälkeen kun voidaan taata, ettei ole käytetty kasvuhormoneja vai eikö näissä olosuhteissa tilanne ole todennäköinen hinnan ja laadun takia? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että yhdysvaltalaisen ja kanadalaisen naudanlihan tuonti EU:hun kasvaa huomattavasti sen jälkeen kun voidaan taata, ettei ole käytetty kasvuhormoneja vai eikö näissä olosuhteissa tilanne ole todennäköinen hinnan ja laadun takia?

| 3. | Tietääkö komissio, että hullun lehmän taudin (BSE) esiintyminen Washingtonin osavaltiossa USA:ssa antaa aiheen Japanille, Venäjälle, Kiinalle, Etelä-Korealle, Meksikolle, Argentiinalle ja useille muille valtioille siirtyä täydelliseen tuontikieltoon, joka koskee Yhdysvalloissa teurastettujen nautojen osia? |
| --- | --- |

3.

Tietääkö komissio, että hullun lehmän taudin (BSE) esiintyminen Washingtonin osavaltiossa USA:ssa antaa aiheen Japanille, Venäjälle, Kiinalle, Etelä-Korealle, Meksikolle, Argentiinalle ja useille muille valtioille siirtyä täydelliseen tuontikieltoon, joka koskee Yhdysvalloissa teurastettujen nautojen osia?

| 4. | Miksi EU:n toimet rajoittuvat edelleen jo vuonna 1999 käyttöönotettuihin BSE-taudin leviämistä ehkäiseviin toimenpiteisiin, jotka koskivat Yhdysvalloissa teurastettujen nautojen aivojen ja selkärangan tuontia? Miksi ei noudateta muiden valtioiden tiukempia suojelutoimenpiteitä? |
| --- | --- |

4.

Miksi EU:n toimet rajoittuvat edelleen jo vuonna 1999 käyttöönotettuihin BSE-taudin leviämistä ehkäiseviin toimenpiteisiin, jotka koskivat Yhdysvalloissa teurastettujen nautojen aivojen ja selkärangan tuontia? Miksi ei noudateta muiden valtioiden tiukempia suojelutoimenpiteitä?

| 5. | Onko EU:lla erityisiä syitä miellyttää Yhdysvaltoja, kun on kyse viennistä ja esimerkiksi mahdollisuudesta viedä jälleen eurooppalaista terästä Yhdysvaltoihin? Onko mahdollista, että taloudellisista syistä elintarviketurvallisuuden suhteen otetaan enemmän riskejä kuin muuten tehtäisiin? |
| --- | --- |

5.

Onko EU:lla erityisiä syitä miellyttää Yhdysvaltoja, kun on kyse viennistä ja esimerkiksi mahdollisuudesta viedä jälleen eurooppalaista terästä Yhdysvaltoihin? Onko mahdollista, että taloudellisista syistä elintarviketurvallisuuden suhteen otetaan enemmän riskejä kuin muuten tehtäisiin?

| 6. | Missä olosuhteissa ja/tai milloin EU:n tuontikieltoa laajennetaan niin, että se vastaa muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden käsitystä siitä, että tiukemmat toimet ovat tarpeen? |
| --- | --- |

6.

Missä olosuhteissa ja/tai milloin EU:n tuontikieltoa laajennetaan niin, että se vastaa muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden käsitystä siitä, että tiukemmat toimet ovat tarpeen?

Tietolähde: Alankomaissa ilmestyvä päivälehti de Volkskrant, 27.12.2003

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

| 1. | ja 2. Komission saamien tietojen mukaan vuonna 2002 naudanlihaa tuotiin 250 tonnia Yhdysvalloista ja 350 tonnia Kanadasta.
  Suurin osa naudanlihasta on kyseisissä maissa tuotettu kasvua edistävien hormonien avulla, joten sitä ei voida tuoda yhteisöön.
  Yhdysvalloista voidaan kuitenkin tuoda naudanlihaa ilman hormoneja kasvatettua karjaa koskevan ohjelman (Non Hormone Treated Cattle, NHTC) mukaisesti. Toimittaessaan karjaa erikseen hyväksytyiltä maatiloilta/kasvattamoilta teurastamoon karjankasvattaja antaa ohjelman mukaisesti valaehtoisen vakuutuksen siitä, ettei eläimille ole annettu kasvua edistäviä hormoneja. Eläimet tai niiden liha pidetään teurastamossa erillään niin, etteivät ne ole kosketuksissa muun karjan tai lihan kanssa. Teurastamoissa otetaan lisäksi tuotteista kudosnäytteitä, jotka tutkitaan hyväksytyssä laboratoriossa ennen kuin Yhdysvaltojen hallitus antaa tuotteelle vientitodistuksen.
  Näin ollen komissio ei usko, että naudanlihan tuonti Yhdysvalloista ja Kanadasta lisääntyy voimakkaasti tulevaisuudessa huolimatta siitä, että kyseisille maille on myönnetty Maailman kauppajärjestön (WTO) suunnitelmissa 11 500 tonnin tuontietuuskiintiö laadukkaan naudanlihan osalta. Tähän vaikuttavat tietenkin myös valuuttatekijät ja muut kaupalliset seikat, jotka ovat alttiita muutoksille. |
| --- | --- |

1.

ja 2. Komission saamien tietojen mukaan vuonna 2002 naudanlihaa tuotiin 250 tonnia Yhdysvalloista ja 350 tonnia Kanadasta.

Suurin osa naudanlihasta on kyseisissä maissa tuotettu kasvua edistävien hormonien avulla, joten sitä ei voida tuoda yhteisöön.

Yhdysvalloista voidaan kuitenkin tuoda naudanlihaa ilman hormoneja kasvatettua karjaa koskevan ohjelman (Non Hormone Treated Cattle, NHTC) mukaisesti. Toimittaessaan karjaa erikseen hyväksytyiltä maatiloilta/kasvattamoilta teurastamoon karjankasvattaja antaa ohjelman mukaisesti valaehtoisen vakuutuksen siitä, ettei eläimille ole annettu kasvua edistäviä hormoneja. Eläimet tai niiden liha pidetään teurastamossa erillään niin, etteivät ne ole kosketuksissa muun karjan tai lihan kanssa. Teurastamoissa otetaan lisäksi tuotteista kudosnäytteitä, jotka tutkitaan hyväksytyssä laboratoriossa ennen kuin Yhdysvaltojen hallitus antaa tuotteelle vientitodistuksen.

Näin ollen komissio ei usko, että naudanlihan tuonti Yhdysvalloista ja Kanadasta lisääntyy voimakkaasti tulevaisuudessa huolimatta siitä, että kyseisille maille on myönnetty Maailman kauppajärjestön (WTO) suunnitelmissa 11 500 tonnin tuontietuuskiintiö laadukkaan naudanlihan osalta. Tähän vaikuttavat tietenkin myös valuuttatekijät ja muut kaupalliset seikat, jotka ovat alttiita muutoksille.

| 3. | Komissio reagoi nopeasti Yhdysvalloissa havaittuun spongiformisen enkefalopatian (BSE) tapaukseen ja on aloittanut ripeästi Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa säännöllisen tiedonvaihdon. Tiedonvaihdon osalta tehdään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Komissio on myös saanut tiedon muiden kauppakumppanien toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

3.

Komissio reagoi nopeasti Yhdysvalloissa havaittuun spongiformisen enkefalopatian (BSE) tapaukseen ja on aloittanut ripeästi Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa säännöllisen tiedonvaihdon. Tiedonvaihdon osalta tehdään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Komissio on myös saanut tiedon muiden kauppakumppanien toteuttamista toimenpiteistä.

| 4. | Unionissa on ollut huhtikuusta 2001 käytössä useita suojatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei Yhdysvalloista tuoda nautaeläimistä peräisin olevia aineita, jotka saattavat olla BSE-taudin saastuttamia. Toimenpiteet perustuvat tieteelliseen riskinarviointimenettelyyn. Siinä Yhdysvallat on määritetty monien muiden maiden ohella maaksi, jossa saattaa puhjeta BSE-epidemia. Tällaiset riskinarvioinnit on tehty useista suurista viejämaista, ja niiden perusteella laaditut ennusteet BSE-taudin esiintymisestä maissa, joissa ei aikaisemmin ole esiintynyt kotoperäisiä tapauksia (esimerkiksi Kanadassa ja Japanissa), ovat osuneet oikeaan.
  BSE-tautiin liittyvät tuontiedellytykset on tällä hetkellä säädetty tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22. toukokuuta 2001 annetussa parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (1). BSE-tautiriskille alttiisiin maihin sovelletaan samoja edellytyksiä kuin maihin, jotka ovat jo tehneet ilmoituksen BSE-epidemian puhkeamisesta. Sen vuoksi ylimääräisiin tuontiin liittyviin terveysvaatimuksiin ei ole tarvetta, vaikka Yhdysvallat onkin tehnyt ilmoituksen ensimmäisestä BSE-tautitapauksesta.
  Tuontiedellytysten mukaan tuontituotteita ei saa valmistaa nautaeläimistä saaduista aineista tai ne eivät saa sisältää nautaeläimistä saatuja aineita, jotka saattavat olla BSE-taudin saastuttamia. Luettelossa mainitaan aivojen ja selkärankojen lisäksi myös monia muita nautaeläinten osia.
  Toimenpiteissä noudatetaan terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan Maailman kauppajärjestön sopimuksen periaatteita. |
| --- | --- |

4.

Unionissa on ollut huhtikuusta 2001 käytössä useita suojatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei Yhdysvalloista tuoda nautaeläimistä peräisin olevia aineita, jotka saattavat olla BSE-taudin saastuttamia. Toimenpiteet perustuvat tieteelliseen riskinarviointimenettelyyn. Siinä Yhdysvallat on määritetty monien muiden maiden ohella maaksi, jossa saattaa puhjeta BSE-epidemia. Tällaiset riskinarvioinnit on tehty useista suurista viejämaista, ja niiden perusteella laaditut ennusteet BSE-taudin esiintymisestä maissa, joissa ei aikaisemmin ole esiintynyt kotoperäisiä tapauksia (esimerkiksi Kanadassa ja Japanissa), ovat osuneet oikeaan.

BSE-tautiin liittyvät tuontiedellytykset on tällä hetkellä säädetty tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22. toukokuuta 2001 annetussa parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (1). BSE-tautiriskille alttiisiin maihin sovelletaan samoja edellytyksiä kuin maihin, jotka ovat jo tehneet ilmoituksen BSE-epidemian puhkeamisesta. Sen vuoksi ylimääräisiin tuontiin liittyviin terveysvaatimuksiin ei ole tarvetta, vaikka Yhdysvallat onkin tehnyt ilmoituksen ensimmäisestä BSE-tautitapauksesta.

Tuontiedellytysten mukaan tuontituotteita ei saa valmistaa nautaeläimistä saaduista aineista tai ne eivät saa sisältää nautaeläimistä saatuja aineita, jotka saattavat olla BSE-taudin saastuttamia. Luettelossa mainitaan aivojen ja selkärankojen lisäksi myös monia muita nautaeläinten osia.

Toimenpiteissä noudatetaan terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan Maailman kauppajärjestön sopimuksen periaatteita.

| 5. | Yhdysvaltoihin sovelletaan BSE-taudin osalta samoja tuontiedellytyksiä kuin muihin EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa on todettu BSE-tapauksia tai jotka ovat alttiita BSE-riskille. Tuontiedellytyksiä ei sovelleta niihin EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa BSE-taudin puhkeamisriski on tieteellisen arvioinnin mukaan pieni. Kahdenväliseen kauppaan liittyvät kysymykset eivät vaikuta kuluttajien turvallisuutta ja ihmisten ja/tai eläinten terveyttä koskeviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

5.

Yhdysvaltoihin sovelletaan BSE-taudin osalta samoja tuontiedellytyksiä kuin muihin EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa on todettu BSE-tapauksia tai jotka ovat alttiita BSE-riskille. Tuontiedellytyksiä ei sovelleta niihin EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa BSE-taudin puhkeamisriski on tieteellisen arvioinnin mukaan pieni. Kahdenväliseen kauppaan liittyvät kysymykset eivät vaikuta kuluttajien turvallisuutta ja ihmisten ja/tai eläinten terveyttä koskeviin toimenpiteisiin.

| 6. | Komissio seuraa jatkuvasti niin Pohjois-Amerikan kuin kaikkien muidenkin maailman alueiden tilannetta BSE-taudin osalta ja ryhtyy pikaisesti suojatoimiin, jos ja kun niihin on aihetta. |
| --- | --- |

6.

Komissio seuraa jatkuvasti niin Pohjois-Amerikan kuin kaikkien muidenkin maailman alueiden tilannetta BSE-taudin osalta ja ryhtyy pikaisesti suojatoimiin, jos ja kun niihin on aihetta.

---

(1)  EYVL L 147, 31.5.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/150

---

(2004/C 84 E/0187)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0017/04

esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevan direktiivin 92/58/ETY soveltaminen

Direktiivi 92/58/ETY (1) sisältää vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä. Direktiivissä esitetyt merkkityypit ovat kuitenkin vanhentuneita. Jäsenvaltiot ovat tällä välin alkaneet käyttää uusia merkkityyppejä. Merkkejä ei enää sovelleta yhdenmukaisin perustein, ja tulokset ovat huonontuneet.

Direktiivin 9 artiklan mukaisesti liitteitä, jotka sisältävät merkkejä koskevat erityissäännöt, on muutettava tekniikan kehityksen myötä.

| 1. | Katsooko komissio, että merkkityyppejä koskevaa direktiiviä on edellä esitetyn perusteella muutettava? Mikäli vastaus on myönteinen, aikooko komissio tehdä asiasta ehdotuksia? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on perusteluna? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että merkkityyppejä koskevaa direktiiviä on edellä esitetyn perusteella muutettava? Mikäli vastaus on myönteinen, aikooko komissio tehdä asiasta ehdotuksia? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on perusteluna?

| 2. | Eikö direktiiviä olisi pikaisesti muutettava, kun otetaan huomioon kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen EU:hun? |
| --- | --- |

2.

Eikö direktiiviä olisi pikaisesti muutettava, kun otetaan huomioon kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen EU:hun?

| 3. | Direktiivin ajantasaistamisesta ei ole huolehdittu. Onko komissio huolestunut tilanteesta, jossa direktiivi ei enää täytä tarkoitustaan? |
| --- | --- |

3.

Direktiivin ajantasaistamisesta ei ole huolehdittu. Onko komissio huolestunut tilanteesta, jossa direktiivi ei enää täytä tarkoitustaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio on aina pitänyt tärkeänä työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvien direktiivien ajantasalle saattamista ja niiden mukauttamista tekniseen kehitykseen. Erityisesti tämä koskee työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevista vähimmäisvaatimuksista 24. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/58/ETY (2).
  Tämän vuoksi työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalta komitealta (3) on tiedusteltu, onko direktiiviin 92/58/ETY tarpeen tehdä muutoksia.
  Komissio pyysi 19. joulukuuta 2000 pidetyssä neuvoa-antavan komitean 61. täysistunnossa lausuntoa siitä, onko eri jäsenvaltioissa havaittu vaikeuksia soveltaa direktiiviä 92/58/ETY sekä siitä, onko sen muuttaminen tarpeellista.
  Komitea korosti, että tiedonkeruu kylttien luettavuutta ja ymmärrettävyyttä koskevista ongelmista on tarpeen tehdä järjestelmällisemmin. Se ei kuitenkaan pitänyt direktiivin 92/58/ETY muuttamista ensisijaisen tärkeänä. Lausunnossa kolme eturyhmää (hallitukset, työnantajat ja työntekijät) arvioivat, että vaikka tulipaloa tai muita onnettomuuksia varten olevan varauloskäyntiä osoittavan merkin ymmärrettävyydessä on tiettyjä ongelmia, direktiivi ei kaipaa välittömiä muutoksia, mutta lisätietojen keräämistä olisi tehostettava. |
| --- | --- |

1.

Komissio on aina pitänyt tärkeänä työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvien direktiivien ajantasalle saattamista ja niiden mukauttamista tekniseen kehitykseen. Erityisesti tämä koskee työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevista vähimmäisvaatimuksista 24. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/58/ETY (2).

Tämän vuoksi työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalta komitealta (3) on tiedusteltu, onko direktiiviin 92/58/ETY tarpeen tehdä muutoksia.

Komissio pyysi 19. joulukuuta 2000 pidetyssä neuvoa-antavan komitean 61. täysistunnossa lausuntoa siitä, onko eri jäsenvaltioissa havaittu vaikeuksia soveltaa direktiiviä 92/58/ETY sekä siitä, onko sen muuttaminen tarpeellista.

Komitea korosti, että tiedonkeruu kylttien luettavuutta ja ymmärrettävyyttä koskevista ongelmista on tarpeen tehdä järjestelmällisemmin. Se ei kuitenkaan pitänyt direktiivin 92/58/ETY muuttamista ensisijaisen tärkeänä. Lausunnossa kolme eturyhmää (hallitukset, työnantajat ja työntekijät) arvioivat, että vaikka tulipaloa tai muita onnettomuuksia varten olevan varauloskäyntiä osoittavan merkin ymmärrettävyydessä on tiettyjä ongelmia, direktiivi ei kaipaa välittömiä muutoksia, mutta lisätietojen keräämistä olisi tehostettava.

| 2. | Ei. Kymmenen uuden jäsenvaltion on saatettava nykyinen direktiivi osaksi lainsäädäntöään ja niiden on sovellettava sitä. |
| --- | --- |

2.

Ei. Kymmenen uuden jäsenvaltion on saatettava nykyinen direktiivi osaksi lainsäädäntöään ja niiden on sovellettava sitä.

| 3. | Komissio arvioi, että direktiivin tavoite saavutetaan edelleen. Tavoitteena on lisätä työtekijöille suunnattua sekä työntekijöiden kielellisistä eroista ja kulttuurieroista riippumatonta tiedotusta heidän terveyttään ja turvallisuuttaan vaarantavista tekijöistä, joille he altistuvat. |
| --- | --- |

3.

Komissio arvioi, että direktiivin tavoite saavutetaan edelleen. Tavoitteena on lisätä työtekijöille suunnattua sekä työntekijöiden kielellisistä eroista ja kulttuurieroista riippumatonta tiedotusta heidän terveyttään ja turvallisuuttaan vaarantavista tekijöistä, joille he altistuvat.

---

(1)  EYVL L 245, 26.8.1992, s. 23.

(2)  EYVL L 245, 26.8.1992.

(3)  Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, EYVL L 185, 9.7.1974, s. 15, kumottu työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä, EUVL C 218, 13.9.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/151

---

(2004/C 84 E/0188)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0019/04

esittäjä(t): Juan Ferrández Lezaun (Verts/ALE) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Jucar-Vinalopón hanke

Komission jäsenet Barnier ja Wallström ilmoittivat 16. joulukuuta 2003 Euroopan parlamentissa hyväksyvänsä Júcar-Vinalopón vesihankkeen sillä edellytyksellä, että se on täysin riippumaton Ebro-joen juoksutuksesta ja että hanke noudattaa vesipuitedirektiiviä.

Kun Espanjan vesihuoltoministeri Pascual Ferándezilta kysyttiin 18. joulukuuta 2003 pidetyssä lehdistö-palaverissa mielipidettä asiasta tämä vastasi, että ainoa kielletty asia on ”käyttää Júcar-Vinalopón kanavointia veden kuljettamiseen Ebrosta” ja että joka tapauksessa ”Jucarin laaksossa on monia muita jokia, sillä asiakirjassa puhutaan vain Júcar-joesta, eikä jokilaaksosta”.

Mikä on komission kanta Espanjan hallituksen lausumiin? Voiko komissio vahvistaa, että se yhteisön määrärahoista voidaan rahoittaa juoksutusta Ebron laaksosta Júcarin laaksoon?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Komissio on tarkastellut asiaa uudelleen Espanjan viranomaisten kanssa ja voi vahvistaa, että Ebro-joesta ei juoksuteta vettä Júcar-joen valuma-alueelle. Júcarin jokialueelle, jolla on Júcarin lisäksi monia muitakin jokia, on kuitenkin tarkoitus juoksuttaa vettä ehdotetun Ebro-joen vedensiirtohankkeen yhteydessä. Asiassa aiheutunut epäselvyys johtuu ilmaisujen ”Júcar-joen valuma-alue” ja ”Júcarin jokialue” sekoittumisesta keskenään. Ensiksi mainitulla ilmaisulla tarkoitetaan Júcar-jokea ja sen sivujokia ja toisella ilmaisulla useiden jokialueiden joukkoa, jotka on koottu yhteen hallinnollisista syistä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/151

---

(2004/C 84 E/0189)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0020/04

esittäjä(t): Fiorella Ghilardotti (PSE), Massimo Carraro (PSE) ja Giovanni Fava (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Messinansalmen ylittävä silta

Italian infrastruktuurista vastaava ministeri Pietro Lunardi paljasti Il Sole 24 Ore -sanomalehdelle 17. joulukuuta 2003 antamassaan haastattelussa, että komission jäsen Loyola de Palacio on ilmaissut komission valmiuden tukea rahallisesti Messinansalmen sillan rakentamista.

Jos nämä tiedot pitävät paikkansa onko komissio varma, että Messinansalmen silta täyttää kaikki yhteisön tuen ehdoksi asetetut vaatimukset?

Eikö olisi taloudellisesti ja ympäristön kannalta kannattavampaa harkita sillan sijasta muita ratkaisuja Sisilian yhdistämiseksi mantereeseen, kuten meren ylittävää moottoritietä?

Eikö komissio katso, että siltahanke, päinvastoin kuin Berlusconin hallitus on antanut ymmärtää, on liian kallis yksityisille sijoittajille ja päätyy viime kädessä Italian valtion maksettavaksi?

Eikö komissiokin pidä sillan rakentamista hankkeena, joka ei ole luonteeltaan ”Euroopan laajuinen” komission ehdotuksen ja Van Miertin komitean tarkoittamalla tavalla?

Onko komissio jo saanut Italian hallitukselta takeet siitä, että hanke on ympäristön kannalta kestävä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Messinansalmen ylittävä silta on yksi 29:stä ensisijaisesta hankkeesta, jotka on mainittu komission ehdotuksessa muuttaa yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) kehittämiseksi tehtyä päätöstä (1). Siltahankkeen sisällyttäminen ensisijaisiin hankkeisiin osana hanketta n:o 1 ”yhdistettyjen kuljetusten rata Berliini—Verona/Milano—Bologna—Napoli—Messina—Palermo” perustuu Karel Van Miertin johtaman korkean tason työryhmän suositukseen. Hankkeen toteuttaminen on kuitenkin Italian vastuulla.

Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) on määrä osallistua rakennerahastojen kauden 2000—2006 ohjelmatyömenettelyn puitteissa Rooma—Napoli—Salerno-suurnopeusratayhteyden rahoitukseen sekä Salerno—Reggio Calabria- ja Messina—Palermo-yhteyksien teknologian nykyaikaistamiseen ja Messi-na—Palermo-yhteyden toisen radan rakentamiseen. Italian viranomaiset eivät tähän mennessä ole pyytäneet rahoitusta Salerno-Reggio Calabria- ja Messina—Palermo-suurnopeusratayhteyden toteuttamiseen.

Merten moottoritiet ovat uusi käsite, jonka tarkoituksena on edistää jäsenvaltioiden välisiä meri-liikenneyhteyksiä. Tässä mielessä ei merten moottoriteitä voida pitää vaihtoehtona Messinansalmen sillalle, joka luo edellytykset rautatie- ja maantieverkon yhdistämiseksi Italiasta Sisiliaan ja päinvastaiseen suuntaan.

Yksityinen rahoitus voisi osaksi olla ratkaisu tämän hankkeen rakentamisen rahoitustarpeeseen. Komissio ei kuitenkaan vielä tällä hetkellä pysty sanomaan, kuinka paljon hankkeeseen tarvitaan julkista rahoitusta.

Komissio korostaa, että Messinansalmen silta ei ole yksityinen aloite, vaan se on Välimeren väkiluvultaan ja pinta-alaltaan suurimman saaren tärkeä yhteys mantereeseen.

Jos neuvosto ja parlamentti hyväksyvät komission ehdotuksen, kaikki Italian hallituksen pyynnöt myöntää Messinansalmen sillan rakentamiselle tukea Euroopan laajuisen liikenneverkon määrärahoista vaativat komission perusteellisen ennakkoarvioinnin, ottaen erityisesti huomioon tämänhetkiset 8 artiklassa mainitut ympäristösäädökset siten kuin niihin viitataan TEN-T-suuntaviivoissa sekä muut Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) n:o 2236/95 (2) mainitut kriteerit kuten taloudellinen toteutettavuus.

Messinansalmen siltahanke kuuluu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/33/ETY (3), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/ll/EY (4), säännösten soveltamisalaan. Lisäksi on arvioitava luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (5) 6 artiklan säännösten mukaisesti, miten hanke vaikuttaa alueen luonnonsuojelua koskeviin tavoitteisin. Arviointi voidaan toteuttaa edellä mainitun ympäristövaikutusten arviointimenettelyn puitteissa tai erillisenä arviointina.

Komissio on vastaanottanut kantelun edellä mainittujen direktiivien soveltamisesta tähän hankkeeseen. Kantelu tutkitaan huolellisesti asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi.

---

(1)  KOM(2003) 564.

(2)  EYVL L 228, 23.9.1995.

(3)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(4)  EYVL L 73, 14.3.1997.

(5)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/153 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/153

---

(2004/C 84 E/0190)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0021/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tiukkoja ja yhdenmukaisia valvontatoimia sisältävän lentoturvallisuusdirektiivin kiireellinen hyväksyminen

Jo vuonna 1997 tehtiin direktiiviehdotus, jossa kaikki jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan viallisia lentokoneita koskevien kansallisten tarkastusten tuloksista. Ehdotuksessa säädetään myös pakollisista tarkastuksista, jos on pienintäkään aihetta epäillä lentokoneen turvallisuutta. Ehdotusta ei ole kuitenkaan hyväksytty.

Voiko komissio tiedottaa miksi ehdotusta ei ole hyväksytty?

Eikö komissio katso, että valvonnassa pitäisi noudattaa samoja tarkkuutta ja tinkimättömyyttä koskevia kriteerejä kaikissa jäsenvaltioissa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhteisön lentoasemia käyttävien yhteisön ulkopuolisten maiden ilma-alusten turvallisuudesta hyväksytään piakkoin.

Komission vuonna 1997 tekemää ensimmäistä ehdotusta ei voitu hyväksyä EY:n perustamissopimuksen mukaisen määräajan puitteissa neuvoston sisäisten erimielisyyksien vuoksi. Heti ongelmien ratkettua komissio antoi uuden ehdotuksen tammikuussa 2002. Edellä mainittu, lähitulevaisuudessa hyväksyttävä direktiivi perustuu tähän komission tekstiin.

Mainitulla direktiivillä annetaan jäsenmaille mahdollisuus ottaa käyttöön tarkastusmenettelyjä valvonnan tason varmistamiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/153 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/153

---

(2004/C 84 E/0191)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0038/04

esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Delfiinien laiton tuonti

Portugalin hallitus kielsi vuonna 2001 (villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen perustuvan) neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) mukaisesti luonnollisessa ympäristöstään pyydettyjen pullonokkadelfiinien (tursiopsis truncatus) maahantuonnin. Espanja on tällä hetkellä ainoa valtio, joka sallii kyseisen eläinlajin tuonnin Kuubasta. Espanjasta delfiinejä voidaan viedä vapaasti muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Eräs eläintarha Lissabonissa on nyt hakenut Portugalin viranomaisilta lupaa saada ostaa delfiinejä Valencian valtameritutkimuslaitoksesta. Kyseiset delfiinit ovat peräisin Kuubasta, ja niiden suora tuonti Portugaliin on kielletty.

Milloin komissio ryhtyy toteuttamaan asiassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä yhteensovitettua politiikkaa, jotta voitaisiin estää se, että eläimiä, joiden myynti on kielletty muissa Euroopan unionin valtioissa, ryhdytään tuomaan Eurooppaan Espanjan kautta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Komissio ei hyväksy sitä, että villieläimiä koskevan kaupan koordinointi on puutteellista tai että Espanja toimii porttina muiden jäsenvaltioiden kieltämien lajien tuonnille. Espanjassa voimassa olevat säännökset ovat yhtä tiukkoja kuin muidenkin jäsenvaltioiden säännökset. Uhanalaisten eläin- ja kasvilajien kaupan osalta kaikkia jäsenvaltioita velvoittavat luonnonvaraisten kasvien ja eläinten suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (2) säännökset. Tällä asetuksella on tarkoitus varmistaa CITES-sopimuksen yhtenäinen täytäntöönpano jäsenvaltioissa, ja tässä asiassa havaitun laiminlyönnin syynä ei ole sopimuksen minkään määräyksen puutteellisuus.

Pullonokkadelfiini (Tursiops truncatus) mainitaan asetuksen liitteessä A. Tämä tarkoittaa sitä, että luonnonvaraisten delfiinien tuonti on sallittua ainoastaan muihin kuin pääosin kaupallisiin tarkoituksiin, joita ovat esimerkiksi eläinten lisääminen tai opetus- ja tutkimustoimet. Tällöinkin on varmistettava, että tuonti ei vaikuta haitallisesti lajin suojelun tasoon ja että — elävien eläinten tapauksessa — suunnitellut elinolot ovat asianmukaiset. Eläimen siirto toiseen jäsenvaltioon on sallittua vain silloin, kun jälkimmäinen jäsenvaltio on varmistanut, että kyseessä on muu kuin kaupallinen käyttö ja että elinolot ovat asianmukaiset.

Jos Portugali tässä tapauksessa hylkäsi tuontihakemuksen sillä perusteella, että kyseessä on kaupallinen käyttö tai että elinolot ovat kyseisen lajin kannalta epäasianmukaiset, nämä perusteet ovat voimassa siinäkin tapauksessa, että eläin siirretään Espanjasta. Jos Portugali olisi halunnut kieltää siirron näillä perusteilla, sillä oli järjestelmän mukaisesti tätä koskeva toimivalta.

Mikäli jäsenvaltio kieltää maahantuonnin suojeluun kohdistuvien haitallisten vaikutusten perusteella, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle, joka puolestaan saattaa päätöksen asetuksen 17 artiklan mukaisesti kokoontuvan tieteellisen tarkasteluryhmän tietoon, ja tarkasteluryhmä joko vahvistaa tai kumoaa päätöksen jäsenvaltioiden asiantuntijoiden yhteisen lausunnon perusteella. Tässä tapauksessa komissiolle ei ollut ilmoitettu Portugalin päätöksestä hylätä pullonokkadelfiinien tuontia Kuubasta koskeva hakemus näillä perusteilla. Näin ollen Espanjalla oli vapaus päättää asiasta itse.

---

(1)  EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

(2)  Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä elokuuta 2003 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1497/2003 (EUVL L 215, 27.8.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/154

---

(2004/C 84 E/0192)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0042/04

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Skotlannille myönnettyjen rakennerahastomäärärahojen vapauttaminen

Komissio totesi vastauksessaan rakennerahastoja koskevaan kirjalliseen kysymykseen P-2263/03 (1), että se pystyy pystyy määrittämään Highlands & Islands -alueen erityisestä siirtymäohjelmasta — johon on sovellettu ns. N+2-sääntöä — mahdollisesti vapautettavat määrät 31. joulukuuta 2003 jälkeen. Pystyykö komissio antamaan nyt kyseiset tiedot?

Voiko komissio antaa nyt tietoja Skotlannin kauden 1994—1999 rakennerahasto-ohjelmista vapautetuista määrärahoista?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) 31 artiklan 2 kohdassa säädetään, että komissio vapauttaa sen osan vuoden ”n” maksusitoumuksesta, josta ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei ole esitetty hyväksyttävää maksupyyntöä vuoden ”n+2” loppuun mennessä.

Highlands & Islands -alueen erityisessä siirtymäohjelmassa kaikki rakennerahastot olivat vuoden 2002 lopussa n+2-säännön mukaisia lukuun ottamatta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoa (EMOTR), jonka ennakkomaksut tai tukea koskevat hyväksyttävät maksupyynnöt olivat vuonna 2000 sidottuja määriä pienemmät. Kyseisen maksusitoumuksen käyttämättä jäänyt osa oli siis vapautettava.

Komissio on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia kuultuaan päättänyt, että kyseinen määrä EMOTR:n osalta on vuoden 2000 maksusitoumuksessa 2 026 960,77 euroa.

Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitustaulukoita muutettiin vastaavasti 19. joulukuuta 2003 tehdyllä päätöksellä K(2003) 5280, jotta voitiin ottaa huomioon EMOTR:n tuen vapauttaminen.

Vapauttamista ei suunnitella Highlands & Islands -alueen erityisen siirtymäohjelman vuoden 2001 maksusitoumusten osalta missään rakennerahastossa n+2-säännön nojalla.

Ohjelmakauden 1994—1999 osalta komissio kirjoitti Skotlannin viranomaisille 22. elokuuta 2003 ja 24. lokakuuta 2003, ja se ehdotti, että Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) vapautettaisiin 82 882 223,64 euron määrä, joka vastaa Skotlannin ohjelmiin myönnettyjen määrärahojen käyttämättä jäänyttä osaa, lopullisten maksupyyntöjen perusteella tehtyjen alustavien laskelmien mukaan. Skotlannin viranomaiset ovat myöntäneet, että tämä on oikea luku. Edellä mainittu määrä on vapautettu.

Vapautetut määrät voidaan eritellä ohjelmittain seuraavasti:

| (euroa) |
| --- |
| EAKR-nro | Otsikko | Vapautettu määrä |
| 970913004 | LÄNSI-SKOTLANNIN YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA STRATHCLYDE (TAVOITE 2) 1997-1999 | 34 131448,00 |
| 970913003 | ITÄ-SKOTLANNIN YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA (TAVOITE 2) 1997-1999 | 16 742 618,00 |
| 940913009 | GRAMPIAN (TAVOITE 5B) | 206 849,00 |
| 940913018 | LÄNSI-SKOTLANNIN YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA STRATHCLYDE (TAVOITE 2) | 31801 308,64 |
| Yhteensä | 82 882 223,64 |

(euroa)

EAKR-nro

Otsikko

Vapautettu määrä

970913004

LÄNSI-SKOTLANNIN YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA STRATHCLYDE (TAVOITE 2) 1997-1999

34 131448,00

970913003

ITÄ-SKOTLANNIN YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA (TAVOITE 2) 1997-1999

16 742 618,00

940913009

GRAMPIAN (TAVOITE 5B)

206 849,00

940913018

LÄNSI-SKOTLANNIN YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA STRATHCLYDE (TAVOITE 2)

31801 308,64

Yhteensä

82 882 223,64

Edellä mainitun määrän lisäksi on vapautettu 1040915,25 euroa EAKR:n tukea Itä-Skotlannin vuosien 1994—1996 tavoite 2 -ohjelmasta ohjelman päätyttyä.

Skotlannin muita ohjelmia ei ole päätetty sen jälkeen, kun komissio vastasi arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-2263/03. Näin ollen komissio pystyy määrittämään Skotlannille myönnetyn tuen vapautettavat kokonaismäärät vasta sitten, kun kaikki asiakirjat — myös tilintarkastuslausumat — on arvioitu ja kun päättämisprosessi on saatu loppuun.

Tällöin ohjelman päättäminen ei kuitenkaan estä myöhempiä päätöksiä tuen peruuttamisesta tai vähentämisestä taikka aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta. Tällaiset päätökset saattavat olla tarpeellisia asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (3), sellaisena kuin se on muutettuna, 24 artiklan nojalla tai EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti käynnistetyissä rikkomismenettelyissä, valtiontuki- menettelyissä ja oikaisuissa, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi ilmoitettujen menojen tulevien tarkastusten tulosten perusteella.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 240.

(2)  EYVL L 161, 26.6.1999, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1105/2003, EUVL L 158, 27.6.2003.

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4253/88, annettu 19 päivänä joulukuuta 1988, rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta, EYVL L 374, 31.12.1988.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/156 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/156

---

(2004/C 84 E/0193)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0062/04

esittäjä(t): Giorgio Calò (ELDR) ja Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Väitöskirjaa valmistelevien ulkomaalaisten opiskelijoiden syrjiminen Saksassa

Saksalaisen Max Planck -instituutin sääntöjen mukaan muista unionin maista lähtöisin olevilla väitöskirjaa valmistelevilla opiskelijoilla ei ole saksalaisista opiskelijatovereistaan poiketen oikeutta tehdä säännöllistä BAT IIa/2 -työsopimuksen mukaista työtä, vaan heille myönnetään opiskelustipendi, joka ei kuulu verojen tai sosiaaliturvamaksujen piiriin.

Syrjinnän kohteeksi joutuvat sadat ulkomaalaiset opiskelijat, joista useimmat ovat lähtöisin unionin muista maista, ja luonnollisesti tällä on huomattavia seurauksia heidän oikeuksiensa turvaamisen, sosiaaliturvan ja terveydenhuollon kannalta.

Max Planck -instituuttia rahoitetaan 80 prosenttiin asti julkisin varoin, ja sitä sitovat perussopimusten syrjimättömyyttä, vapaata liikkuvuutta ja oleskelua, sijoittautumisvapautta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat perusperiaatteet.

Ottaen huomioon, että näitä periaatteita rikotaan räikeästi, voiko komissio puuttua asiaan ja hyväksyä kiireesti toimenpiteitä, jotta väitöskirjaa valmistelevien unionin kansalaisten ilmeinen syrjintä Saksassa lopetetaan?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

EU:n kansalaisilla on oikeus työskennellä muissa jäsenvaltioissa (EY:n perustamissopimuksen 39 artikla). Tähän työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevaan oikeuteen sisältyy myös sama oikeus hakea työpaikkaa ja oikeus saada samanlaista kohtelua työehtojen suhteen kuin isäntäjäsenvaltion kansalaisilla.

Perustamissopimuksen 39 artiklan perusteella muiden jäsenvaltioiden kansalaisten on siis annettava hakea tutkijapaikkoja, joista Max Planck -instituutti tarjoaa työsopimusta (kuten kirjallisessa kysymyksessä mainittuja BAT IIa/2 -sopimuksia), samoin edellytyksin kuin Saksan kansalaisten.

Komission tietojen mukaan muiden jäsenvaltioiden kansalaisilla on tasavertaiset oikeudet hakea tutkijapaikkoja (esim. Doktorandenstellen). Max Planck -instituutin kotisivuilla vastikään (23. tammikuuta 2004) julkistetuissa Doktorandenstellen-paikkoja koskevissa työpaikkailmoituksissa ei ole kansalaisuuteen liittyviä edellytyksiä.

Jotta komissio voisi arvioida tarkemmin, ovatko kirjallisessa kysymyksessä esitetyt seikat yhteisön lainsäädännön vastaisia, arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään lähettämään asiasta lisätietoja työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastoon. Kysyjiä pyydetään lähettämään tiedot myös niistä tapauksista, joissa muita kuin saksalaisia EU:n kansalaisia on kansalaisuuden perusteella kielletty hakemasta Doktorandenstelle-paikkaa tai jotka ovat saaneet paikan ilman työehtoja, joita sovellettiin BAT IIa/2 -sopimuksin palkattuihin työntekijöihin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/157 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/157

---

(2004/C 84 E/0194)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0070/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Arcos de Valdevezissa sijaitsevaan Tabaçôon perustettava kromatointilaitos

Esitin 11. heinäkuuta 2003 kysymyksen E-2437/03 (1), joka koski Arcos de Valdevezin kunnassa Portugalissa sijaitsevaan Tabaçôon mahdollisesti perustettavaa saastuttavaa tehdasta ja johon sain vastauksen 23. syyskuuta 2003. Associação dos Defensores da Natureza das Terras de Valdevez -yhdistyksen mukaan on olemassa vaara, että piakkoin, kuluvan tammikuun aikana, Sarreliber-yrityksen kromatointilaitos aloittaa toimintansa.

On yleisesti tiedossa, että 3. toukokuuta 2000 annetun asetuksen nro 69/2000 määräysten rikkomista koskeva menettely nro Co./000830/03 on pantu vireille, koska laitos on rakennettu ympäristöarviointia suorittamatta.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle mahdollisista toimenpiteistä, joihin se on ryhtynyt viime vuoden syyskuussa lähettämänsä vastauksen jälkeen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Täydentääkseen 23. syyskuuta 2003 samaa asiaa koskevaan kysymykseen E-2437/03 (1) arvoisalle parlamentin jäsenelle antamaansa vastausta komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että Portugalin viranomaiset ovat tällä välin vastanneet komission kyseisen tehdashankkeen toimeenpanoa koskevaan selvityspyyntöön.

Komissio käsittelee parhaillaan Portugalin viranomaisten antamaa vastausta. Tilannetta arvioidaan sen jälkeen mainittujen viranomaisten ja komission yksikköjen välisessä kokouksessa, jotta komissio pystyisi muodostamaan kantansa edellä mainittuihin valituksiin.

Komissio pyytää edellä mainitussa kokouksessa Portugalin viranomaisilta selvitystä tehdashankkeen toimeenpanon arvioinnin etenemisestä ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemasta tilanteesta.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/157 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/157

---

(2004/C 84 E/0195)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0075/04

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lentoturvallisuuden valvonta

Euroopan unioni on kehottanut Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston kautta useissa yhteyksissä yksittäisiä valtioita valvomaan tehokkaasti lentoturvallisuutta. Koska äskettäin sattuneesta traagisesta onnettomuudesta voidaan päätellä, että turvallisuus on päivänpolttava kysymys, voiko komissio ilmoittaa, katsooko se olevan tarpeen hankkia yksittäisiltä valtioilta tietoja lentokoneiden kuntoa koskevista tarkastuksista sekä tarkastuksista saaduista tuloksista? Voiko komissio ilmoittaa, onko yksittäisille lentoyhtiöille — sekä reittilento- että charter-yhtiöt mukaan luettuina — tehty tarkastuksia eri maissa ilman ennakkoilmoitusta, sekä kuinka monta tarkastusta on tehty? Voiko komissio ilmoittaa, onko halpamatkojen ja lentojen hallinnointikulujen välistä suhdetta sekä lentokoneiden rutiini- ja erityishuoltoa tutkittu, ottaen huomioon, ettei kyseisestä asiasta tiedoteta riittävän selvästi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Jäsenvaltiot suorittavat tarkastuksia niiden maaperälle laskeutuville ulkomaalaisille lentokoneille ja osallistuvat Euroopan siviili-ilmailukonferenssin tuella toteutettuun ulkomaalaisten ilma-alusten turvallisuuden arviointia (Safety Assessment of Foreign Aircraft, SAFA) koskevaan koordinointiohjelmaan. Tarkastuksia ja SAFA-ohjelmaa käsiteltiin laajasti lehdistössä Sharm el-Sheikissä 3. tammikuuta 2004 Flash Airlines -yhtiön Boeing 737 -lentokoneelle sattuneen onnettomuuden jälkeen. Kyseisen koneen tarkastusolosuhteet toivat esiin ohjelman rajoitukset.

Yhteisön lentoasemia käyttävien kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksen (1) avulla pyritään korjaamaan SAFA-ohjelman puutteita. Direktiiviehdotuksessa säädetään muun muassa valvonnan pakollisuudesta, turvallisuusnäkökohtia laiminlyöviin yhtiöihin tai valtioihin kohdistetuista yhteisistä toimenpiteistä sekä vuosittaisen tarkastusohjelmaa koskevan raportin julkaisemisesta. Kun jäsenvaltiot alkavat soveltaa direktiiviä, komissio saa käyttöönsä yksityiskohtaisia tietoja kaikista yhteisön lentoasemilla suoritetuista tarkastuksista.

Komissiolla on tällä hetkellä käytettävissään seuraavat tiedot: vuonna 2002 SAFA-ohjelmaan osallistuneet eurooppalaiset valtiot suorittivat 3 234 tarkastusta lentokoneille, jotka edustivat 59:ää lentoyhtiötä ja 127:ää maata.

Komissio muistuttaa, että lentoyhtiöiden sekä yksittäisten lentokoneiden lentokelpoisuudesta päättää sen valtion kansallinen ilmailuviranomainen, jossa lentoyhtiön toimipaikka sijaitsee tai mihin lentokone on Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) sääntöjen mukaisesti rekisteröity. Kansallisen ilmailuviranomaisen on varmistettava, että kansainvälisiä turvallisuusnormeja noudetaan koneiden hintojen, niiden aiheuttamien kulujen ja koneiden huollon välisistä suhteista riippumatta. Asiasta vastaavat viranomaiset voivat tarkastaa koko lentoyhtiön. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö suorittaa kansallisia rekisteröinti-viranomaisia koskevat tarkastukset.

---

(1)  EYVL C 103 E, 30.4.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/158 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/158

---

(2004/C 84 E/0196)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0078/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Schengen-tietojärjestelmä ja kadonneet henkilöt

Kirjalliseen kysymykseeni E-3222/03 (1) antamassaan vastauksessa komissio toteaa Brysselissä syyskuussa 2002 pidetyn ihmiskaupan ehkäisemistä ja torjuntaa koskeneen eurooppalaisen konferenssin suosituksesta, jonka mukaan kadonneita henkilöitä koskevasta tietokannasta tehdään toteutettavuustutkimus, minkä laatimista myös Euroopan parlamentti suositteli Daphne II -ohjelmaa koskevassa päätöslauselmassaan (P5_TA(2003)0366 — A5-0280/2003), että kadonneita henkilöitä ja erityisesti kadonneita lapsia voidaan jo nyt etsiä Schengen-tietojärjestelmän (SIS) avulla, ja että tämä mahdollisuus tullaan säilyttämään myös SIS:n toisen sukupolven kehittämisen yhteydessä?

Voiko komissio ilmoittaa, mitkä jäsenvaltiot käyttävät hyväkseen tätä mahdollisuutta ja mitä johtopäätöksiä on tehty etsinnän tehokkuudesta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2004)

Schengenin sopimuksen soveltamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn yleissopimuksen (2) 97 artiklassa määrätään: ”Kadonneita henkilöitä tai henkilöitä, joiden omien etujen mukaista on heidän suojelemisekseen tai uhkien estämiseksi sijoittaa heidät väliaikaisesti turvasäilöön ilmoituksen tehneen sopimuspuolen toimivaltaisen viranomaisen tai oikeusviranomaisen pyynnöstä, koskevat tiedot liitetään järjestelmään, jotta poliisiviranomaiset antavat ilmoituksen tehneelle sopimuspuolelle tiedon oleskelupaikasta tai voivat sijoittaa kyseisen henkilön turvasäilöön estääkseen häntä jatkamasta matkaansa, jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii. Tätä sovelletaan erityisesti alaikäisiin ja henkilöihin, jotka on internoitava toimivaltaisen viranomaisen päätöksellä. Jos kadonnut henkilö on täysi-ikäinen, häneltä on saatava suostumus tiedoksiantoon.”

Yleissopimuksen 101 artiklan mukaan pääsy Schengenin tietojärjestelmään liitettyihin tietoihin sekä oikeus tehdä hakuja niihin suoraan on varattu ainoastaan viranomaisille, joilla on toimivalta rajatarkastuksiin ja muihin poliisi- tai tullitarkastuksiin, joita tehdään kyseisen maan alueella, sekä näiden tarkastusten yhteensovittamiseen.

Koska yleissopimuksen sopimuspuolet ovat vastuussa Schengenin tietojärjestelmän (SIS) hallinnoinnista, niiden on mahdollista tehdä johtopäätöksiä sen tehokkuudesta. Komissiolle ilmoitettiin kuitenkin, että vuoden 2003 loppuun mennessä noin 33 000:ta henkilöä koskevat tiedot oli viety Schengenin tietojärjestelmään yleissopimuksen 97 artiklan nojalla. Noin 50 prosenttia näistä henkilöistä oli alaikäisiä. Yleissopimuksen 97 artiklan mukaista mahdollisuutta kadonneita henkilöitä koskevien tietojen levittämiseen käyttivät kaikki Schengen-valtiot, erityisesti Saksa, Espanja, Ranska, Italia ja Portugali.

Neuvosto käsitteli kysymystä kadonneita henkilöitä koskevan tietokannan laatimisesta 8 päivänä toukokuuta antamissaan päätelmissä, jotka koskevat ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta annettua Brysselin julistusta (3). Se otti myös huomioon Schengenin tietojärjestelmän toisen vaiheen kehittämisen. Komissio voi vahvistaa, että SIS II -järjestelmään on mahdollista tallentaa tietoa kadonneista henkilöistä.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 493.

(2)  EYVL L 239, 22.9.2000.

(3)  EUVL C 137, 12.6.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/159 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/159

---

(2004/C 84 E/0197)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0082/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kliinisiä lääketutkimuksia koskeva direktiivi

Jatkokysymyksenä komission vastauksiin kysymyksiini E-3209/03 ja E-3215/03 (1), jotka koskevat direktiivin 2001/20/EY (2) täytäntöönpanoa, tiedustelen komissiolta, mitä näkemyksiä Irlannin hallituksen edustajat esittivät lääketieteellisen komitean kokouksessa 15. toukokuuta 2003. Miten jäsenvaltiot ovat edistyneet tämän direktiivin täytäntöönpanon suuntaviivojen valmistelussa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Komissio ja jäsenvaltiot valmistelevat parhaillaan yhdessä kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja. Tässä yhteydessä Irlannin toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että erityisohjeet kliinisiä tutkimuksia koskevan direktiivin soveltamisesta laaditaan ja julkaistaan pikapuolin.

Komissio neuvotteli täytäntöönpanoa koskevien suuntaviivojen ensimmäisestä luonnoksesta jäsenvaltioiden kanssa pysyvän komitean kokouksessa 23. heinäkuuta 2003. Luonnoksesta ei päästy yksimielisyyteen kokouksen aikana. Täytäntöönpanoa koskevien suuntaviivojen uusi luonnos on edelleen käsiteltävänä komission yksiköissä.

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004.

(2)  EYVL L 121, 1.5.2001, s. 34.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/160 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/160

---

(2004/C 84 E/0198)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0084/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Öljykuljetusten kieltäminen yksipohjaisilla säiliöaluksilla ja ”mukavuuslippujen” käytön kieltäminen

Öljykuljetusten kieltäminen yksirunkoisilla säiliöaluksilla ja ”mukavuuslippujen” käytön kieltäminen ”Mukavuuslipun” alla purjehtivat alukset aiheuttavat ihmishenkien menetyksiä ja vahingoittavat meriympäristöä vuodesta toiseen, ja Euroopan unionin tarkoituksena, joka on ilmaistu yksirunkoisiin öljysäiliöaluk-siin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun asetuksen (EY) N:o 417/2002 (1) muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1726/2003 (2), on kieltää raskaiden polttoöljyjen kuljettaminen yksirunkoisilla säiliöaluksilla jäsenvaltioiden satamista ja jäsenvaltioiden satamiin.

Voiko komissio ilmoittaa,

| — | toimista, jotka on pantu täytäntöön ”mukavuuslippulaivojen” käytön rajoittamiseksi, sääntelemiseksi tai kieltämiseksi sekä niiden omistajien asettamiseksi vastuuseen? |
| --- | --- |

—

toimista, jotka on pantu täytäntöön ”mukavuuslippulaivojen” käytön rajoittamiseksi, sääntelemiseksi tai kieltämiseksi sekä niiden omistajien asettamiseksi vastuuseen?

| — | koska öljyä Euroopan rannikkovesillä kuljettavien yksirunkoisten säiliöalusten käyttö todennäköisesti kielletään täydellisesti, ja ilmoittaa, mihin toimiin tässä asiassa on ryhdytty tähän mennessä? |
| --- | --- |

—

koska öljyä Euroopan rannikkovesillä kuljettavien yksirunkoisten säiliöalusten käyttö todennäköisesti kielletään täydellisesti, ja ilmoittaa, mihin toimiin tässä asiassa on ryhdytty tähän mennessä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

ERIKA I- ja ERIKA II -säädöspakettien antaminen ja Prestige-öljyalusonnettomuuden johdosta ehdotetuissa toimenpiteissä edistyminen ovat merkittäviä saavutuksia laadittaessa tehokkaita sääntöjä meriturvallisuuden parantamiseksi ja mukavuuslippulaivojen toiminnan vastustamiseksi. Näiden toimenpiteiden ansiosta sääntöjenvastaisten alusten ei enää pitäisi päästä Euroopan aluevesille.

Komissio on kansainvälisellä tasolla jatkuvasti tukenut Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (IMO) sen pyrkimyksissä luoda lippuvaltiosäännöstöä ja pakollista katsastusjärjestelmää, jotka takaisivat, että lippuvaltiot noudattavat kansainvälisiä sopimuksia. Komission ja jäsenvaltioiden peräänantamattomuuden ansiosta IMO edistyi huomattavasti pakollisen katsastusjärjestelmän luomisessa ja toteuttamisessa marraskuussa 2003.

IMO:n pakollisen katsastusjärjestelmän toteuttaminen yhteisön tasolla otetaan esille komission vastikään parlamentille ilmoittamien uusien meriturvallisuutta koskevien toimenpiteiden (ERIKA III -paketti) käsittelyn yhteydessä.

Asetus (EY) N:o 1726/2003 tuli voimaan 21. lokakuuta 2003. Siitä lähtien raskaiden polttoöljyjen kuljetus yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla jäsenvaltioiden satamissa ja aluevesillä on ollut kiellettyä. Lisäksi asetuksessa säädetään nopeutettu aikataulu tämäntyyppisistä aluksista luopumiseksi kokonaan vuoteen 2015 mennessä.

Asetusta ei kuitenkaan sovelleta sellaisiin yksirunkoisiin säiliöaluksiin, jotka liikennöivät kauttakulkuliikenteessä yhteisön rannikkoalueiden läheisyydessä tulematta kuitenkaan aluevesille. Komission ja jäsenvaltioiden pyynnöstä IMO muutti joulukuussa 2003 Marpol-yleissopimusta lisäämällä siihen asetuksen (EY) N:o 1726/03 kaksoisrunkoa koskevat säännökset, joita on noudatettava kansainvälisellä tasolla. IMO:n päätöksentekojärjestelmän mukaisesti uudet kaksoisrunkoa koskevat määräykset tulevat voimaan vasta huhtikuussa 2005.

Komissio neuvottelee yhteisön naapurivaltioiden — erityisesti Venäjän ja Välimeren maiden — kanssa IMO:n uusien määräysten nopeammasta käyttöönotosta, jotta yksirunkoisiin säiliöaluksiin liittyvät riskit voitaisiin torjua mahdollisimman pian Euroopan rannikkoalueiden läheisyydessä.

---

(1)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 249, 1.10.2003, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/161 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/161

---

(2004/C 84 E/0199)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0088/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(21. tammikuuta 2004)

Aihe:   Alankomaalaisten sairausvakuutusyhtiöiden naapurimaissa asuvilta vakuutetuilta perimät korkeat vakuutusmaksut hoitokustannusten kattamiseksi USA:ssa

| 1. | Tietääkö komissio, että alankomaalaiset sairausvakuutusyhtiöt yhä useammin perivät korkeampia maksuja yksityisiltä vakuutuksenottajilta, jos he asuvat Alankomaiden rajojen ulkopuolella? Asia ilmenee VGZ-vakuutusyhtiön 1. tammikuuta 2004 käyttöön ottamasta ulkomaankorvausjärjestelmästä, jonka perusteella aikuisten maksut ovat 35 euroa ja lasten 17,50 euroa kalliimmat kuukaudessa kuin Alankomaissa asuvien vakuutusmaksut? |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio, että alankomaalaiset sairausvakuutusyhtiöt yhä useammin perivät korkeampia maksuja yksityisiltä vakuutuksenottajilta, jos he asuvat Alankomaiden rajojen ulkopuolella? Asia ilmenee VGZ-vakuutusyhtiön 1. tammikuuta 2004 käyttöön ottamasta ulkomaankorvausjärjestelmästä, jonka perusteella aikuisten maksut ovat 35 euroa ja lasten 17,50 euroa kalliimmat kuukaudessa kuin Alankomaissa asuvien vakuutusmaksut?

| 2. | Tietääkö komissio myös, että ulkomaankorvausjärjestelmässä ei tehdä eroa sen välillä, onko asuinpaikan osoite lähellä Alankomaiden rajaa, jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa vai muualla maailmassa? |
| --- | --- |

2.

Tietääkö komissio myös, että ulkomaankorvausjärjestelmässä ei tehdä eroa sen välillä, onko asuinpaikan osoite lähellä Alankomaiden rajaa, jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa vai muualla maailmassa?

| 3. | Näin ollen alankomaalaiset asuessaan Belgiassa, jossa hoitokustannukset ovat verrattavissa Alankomaiden hoitokustannuksiin, joutuvat osallistumaan USA:ssa asuvien alankomaalaisten viisinkertaisiin hoitokustannuksiin. Mitä mieltä komissio on asiasta? |
| --- | --- |

3.

Näin ollen alankomaalaiset asuessaan Belgiassa, jossa hoitokustannukset ovat verrattavissa Alankomaiden hoitokustannuksiin, joutuvat osallistumaan USA:ssa asuvien alankomaalaisten viisinkertaisiin hoitokustannuksiin. Mitä mieltä komissio on asiasta?

| 4. | Onko sallittua, että sairausvakuutusyhtiöt perivät lisämaksuja EU:n sisällä ja erottavat toisistaan maassa asuvat ja ulkomailla asuvat vakuutuksenottajat kattaakseen näin EU:n ulkopuolella aiheutuvat hoitokustannukset? |
| --- | --- |

4.

Onko sallittua, että sairausvakuutusyhtiöt perivät lisämaksuja EU:n sisällä ja erottavat toisistaan maassa asuvat ja ulkomailla asuvat vakuutuksenottajat kattaakseen näin EU:n ulkopuolella aiheutuvat hoitokustannukset?

| 5. | Mikäli vastaus kysymykseen 4 on myönteinen, aikooko komissio saada aikaan muutoksia asiassa, jotta sairausvakuutusyhtiöiden Euroopan unionin sisällä perimät maksut olisivat periaatteessa yhtä suuria? Näin ollen lisämaksut sallittaisiin vain, mikäli jossakin EU:n jäsenvaltiossa voidaan osoittaa terveydenhoidon alalla olevan selvästi kustannuksia lisääviä tekijöitä. |
| --- | --- |

5.

Mikäli vastaus kysymykseen 4 on myönteinen, aikooko komissio saada aikaan muutoksia asiassa, jotta sairausvakuutusyhtiöiden Euroopan unionin sisällä perimät maksut olisivat periaatteessa yhtä suuria? Näin ollen lisämaksut sallittaisiin vain, mikäli jossakin EU:n jäsenvaltiossa voidaan osoittaa terveydenhoidon alalla olevan selvästi kustannuksia lisääviä tekijöitä.

Tietolähde: Alankomaissa ilmestyvä päivälehti BN-De Stem, 7.1.2004

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Komissio haluaa selventää arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vakuutusalan sisämarkkinoiden toteuttamiseksi laaditulla Euroopan unionin lainsäädännöllä on otettu käyttöön järjestelmä, joka perustuu vakuutusehtojen ja -maksujen vapauteen. Yhteisöjen tuomioistuin on tarkentanut asiassa C-59/01 komissio vastaan Italia (1), että hinnoitteluvapauden periaatetta sovelletaan vahinkovakuutusten alalla. Tuomioistuin tarkensi, että kyseistä periaatetta sovelletaan sellaisilla pakollisten vakuutusten aloilla kuten liikennevakuutuksen alalla. Lisäksi se totesi nimenomaisesti, ettei ole mahdollista vedota yleiseen etuun hinnoitteluvapauden estämiseksi.

Mitä taas tulee eräiden hollantilaisten vakuutusyhtiöiden joihinkin asiakkaisiinsa soveltamiin maksunkoro-tuksiin, kun nämä asiakkaat asuvat Alankomaiden ulkopuolella, on tarkennettava, että vakuutusmaksun tulee olla suhteessa sen kattamaan riskiin. On mahdollista, että hollantilaiset vakuutusyhtiöt, joilla on ulkomailla asuvia asiakkaita, katsovat tämän lisäävän vakuutusriskiä, koska vakuutuksen kattamat sairaanhoitokustannukset ovat ulkomailla korkeampia kuin Alankomaissa. Rajat ylittävissä tapauksissa vakuutussopimuksiin liittyvät käsittely- ja hallintokustannukset ovat yleisesti korkeampia kuin maan sisäisissä tapauksissa. Erinäiset seikat, kuten sairasvakuutusyhtiön sekä terveydenhoitolaitosten ja lääkärien väliset sopimukset Alankomaissa, selittävät kyseisen eron suhteessa vakuutusyhtiölle ulkomailla aiheutuneisiin kustannuksiin. Kyseisten sopimusten avulla hollantilaiset vakuutusyhtiöt voivat pitää Alankomaissa aiheutuvat riskit kattavista sopimuksista syntyvät kustannukset tasolla, joka mahdollistaa alhaisempien vakuutusmaksujen kantamisen, kuin jos kyseessä olisivat ulkomailla syntyvät riskit kattavat sopimukset, koska ulkomailla ei ole käytössä lääkäreiden kanssa tehtyjä sopimuksia. Toisin sanoen vaikuttaa hyväksyttävältä, että on olemassa eri maksuja, kun ne pohjautuvat puolueettomiin perusteisiin.

Jos hoitokustannukset vaihtelevat eri jäsenmaiden kesken, on vakuutusmaksussa otettava riittävässä määrin huomioon tilanne, jonka vakuutussopimus kattaa. Toisaalta on huomautettava, että vaikkakin Alanko- maiden ulkopuolella asuminen oikeuttaa korkeammat vakuutusmaksut, ei se kuitenkaan oikeuta tiettyjä lisäkustannuksia, jotka muodostavat huomattavan osan kokonaishinnasta (maksusta ja veroista). Nämä lisämaksut koskevat Alankomaissa asuvien vakuutettujen vakuutussopimuksia.

Komissio ei ole toimivaltainen valvomaan vakuutusyhtiöitä, eikä se näin ollen voi myöskään kertoa arvoisalle parlamentin jäsenelle, onko ulkomailla asuviin asiakkaisiin kohdistuvalla korotuksella tarkoitus kattaa yksinomaan hoitokustannukset, jotka ovat aiheutuneet Yhdysvalloissa asuvista vakuutetuista. Jäsenvaltioiden vakuutusyhtiöiden valvontaan toimivaltaiset viranomaiset pystyvät vastaamaan siihen, onko korotusten tarkoituksena maksattaa kaikilla ulkomailla asuvilla vakuutetuilla Yhdysvalloissa asuvia vakuutettuja koskevat kustannukset.

Komissio ei voi puuttua asiaan ja edellyttää, että kaikkialla EU:ssa kannetaan samansuuruisia vakuutusmaksuja ja että korotukset sallitaan ainoastaan, kun kyseinen jäsenvaltio tuntee hoitokustannusten huomattavaan nousuun johtavat seikat.

---

(1)  Kokous 2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/162 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/162

---

(2004/C 84 E/0200)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0098/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Sok Yoeunin luovuttaminen

Viime marraskuun 28. päivänä thaimaalainen hovioikeus julisti sellaisten menettelytapojen mukaan, jotka lähes rikkovat voimassaolevia kansainvälisiä sääntöjä, tuomion, jonka mukaan 72-vuotias Sok Yoeun täytyy luovuttaa Kamputseaan ”aikaisintaan kahden viikon päästä, mutta viimeistään kolmen kuukauden kuluttua”. Sok Yoeunin luovuttamista ovat hakeneet tahot, jotka toivovat pystyvänsä todistamaan Hun Sen hengenriistoon tähtäävän salaliiton olemassaolon, jossa Kamputsean opposition johtaja Sam Rainsy olisi mukana.

Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksien päävaltuutetun virasto on kuitenkin myöntänyt poliittisen pakolaisen aseman Yoeunille, ja Suomen viranomaiset ovat sanoneet olevansa valmiit myöntämään hänelle poliittisen turvapaikan. Thaimaan oikeuslaitoksen päätös on erityisen vakava, koska se rikkoo avoimesti kansainvälistä oikeutta ja luo erittäin vaarallisen ennakkotapauksen koskien kaikkia henkilöitä, jotka elävät UNHCR:n suojelemina Thaimaassa. Sitä paitsi tämä päätös auttaa tukemaan ilmeistä poliittista juonittelua, johon Hun Senin puolue on ryhtynyt ja siten lopulta luomaan epävakautta Kamputsean kuningaskuntaan.

Onko komissio selvillä Sok Yoeunin tapauksesta? Jos vastaus on myönteinen, onko se reagoinut virallisesti ja miten? Mitkä ovat toimenpiteet, joihin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä, mahdollisesti yhdessä Suomen viranomaisten kanssa, estääkseen Yoeunin luovuttamisen Thaimaasta Phnom Penhiin? Mihin aloitteisiin komissio aikoo lisäksi ryhtyä, jotta Thaimaan viranomaiset ryhtyisivät jälleen noudattamaan kansainvälisiä sopimuksia, joihin Thaimaa on sitoutunut, ja erityisesti poliittisten pakolaisten asemaa koskevia sopimuksia? Yleisemmin ottaen mikä on komission kanta tähän epämääräiseen poliittiseen juonitteluun, joka on eräiden Phnom Penhin hyvin tunnettujen tahojen suunnittelemaa ja joka pyrkii tuhoamaan demokraattisen opposition ja siten mahdollisuudet lujittaa demokratiaa sekä oikeusvaltiota Kamputseassa?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(19. helmikuuta 2004)

Komissio on Kamputseassa ja Thaimaassa toimivien lähetystöjensä kautta sekä yhdessä jäsenvaltioiden edustajien ja Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasian päävaltuutetun (UNHCR) kanssa seurannut Sok Yoeuin tapauksen kehittymistä asiasta vastaavien hallituksen viranomaisten käsittelyssä.

Komissio on seurannut tiiviisti varsinkin Thaimaan hovioikeuden päätöstä hylätä 28. marraskuuta 2003 Sok Yoeunin vetoomus hänen Kamputseaan luovuttamistaan vastaan.

Komission saamien viimeisimpien tietojen mukaan Kamputsean viranomaiset ovat periaatteessa suostuneet luopumaan Sok Yoeunin luovutuspyynnöstä. Thaimaan hallitus toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen Sok Yoeunin pääsyn Suomeen perheensä luo Thaimaan oikeusjärjestelmän ja lainsäädännön mukaisesti.

Vastatakseen Kamputsean poliittista tilannetta koskevaan yleisluonteiseen kysymykseen komissio vakuuttaa parlamentin jäsenelle, että se kehottaa jatkossakin kaikkia Kamputsean poliittisia voimia tekemään parhaansa rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi nykyiseen poliittiseen umpikujaan, jotta maahan voitaisiin muodostaa uusi demokraattisesti valittu hallitus. Uuden hallituksen muodostamisen jälkeen yksi sen tärkeimmistä tehtävistä on oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmän uudistaminen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/163 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/163

---

(2004/C 84 E/0201)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0100/04

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Europa-palvelimessa käytetyt kielet

Euroopan kansalaiset saavat Europa-palvelimesta (http://europa.eu.int) tietoja yhteisön toiminnasta. Sähköisen viestinnän kehityksen ansiosta Europa-palvelin hallinnee tulevaisuudessa tiedotustoimintaa. Mutta usein käytössä on vain kolme kieltä: ranska, englanti ja saksa. Europa-palvelimen sivusto avautuu kaikilla yhdellätoista virallisella kielellä. Kuitenkin etsittäessä tärkeitä tietoja ajankohtaisista ja erityisistä aiheista havaitaan, että kielten määrä tavallisesti vähenee. Vaikuttaa siltä, että on kyseessä ”tarkoituksellinen politiikka”.

Kielten rajoittaminen kolmeen ei nähtävästi perustu asiasta tehtyyn päätökseen. Ei ole kyse myöskään väliaikaisesta toimintamuodosta. Kuitenkin politiikka vaikuttaa olevan ristiriidassa yhteisön toimielimissä käytettävistä kielistä vuonna 1958 (1) annetun asetuksen N:o 1 sekä perustamissopimuksen kanssa. Kummankin oikeuslähteen nojalla yhteisön kansalaiset voivat kääntyä toimielinten puoleen EU:n yhdellätoista virallisella kielellä, ja heidän on saatava niiltä vastaus samalla kielellä. Parlamentin jäsenenä kuulen yhä useammin, että asiaan suhtaudutaan kielteisesti.

Pitääkö komissio tärkeänä, että yhteisön kansalaiset saavat Europa-palvelimesta tietoja kaikilla yhdellätoista kielellä, kun samalla otetaan huomioon sähköisen viestinnän laajeneminen? Koska komissio aikoo ryhtyä toimiin, jotta Europa-palvelin voisi toimia kaikilla yhdellätoista kielellä?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Komissio tuo ensiksi arvoisan parlamentin jäsenen tietoon, että Europa-palvelin on unionin perussopimusten sekä vuonna 1958 annetun asetuksen N:o 1 lain ja kirjaimen mukainen. Siten kaikki lainsäädännölliset asiakirjat ovat saatavilla palvelimelta kaikilla unionin virallisilla kielillä. Sama koskee niitä sivuja, jotka sisältävät yleistä tietoa ja jotka on suunnattu ennen kaikkea suurelle yleisölle. Kyseessä on maailmanlaajuisesti vertaansa vailla oleva hanke, jonka toteuttamista komissio jatkaa myös 1. toukokuuta 2004 tapahtuvan unionin laajenemisen jälkeen, jolloin virallisten kielten määrä on nykyiseen verrattuna kaksinkertainen.

Arvoisa parlamentin jäsen on kuitenkin oikeassa todetessaan, että Europa-palvelimen sisältö ei edellä mainittuja tapauksia lukuun ottamatta ole kokonaisuudessaan saatavilla kaikilla unionin virallisilla kielillä. Tilanne ei kuitenkaan ole uusi, eikä kyse ole missään tapauksessa kansalaisille suunnattuun tiedonvälityk- seen liittyvän kielipolitiikan muutoksesta vaan ainoastaan käytettävissä olevien rajallisten voimavarojen järkevästä käytöstä. Erityisesti sivut, jotka on suunnattu lähinnä ammattiyleisölle, tai ajankohtaissivut, joiden on oltava luettavissa hyvin nopeasti, julkaistaan usein vain rajallisella määrällä kieliä. Ne julkaistaan käytettävissä olevilla kielillä niin nopeasti kuin mahdollista, jotta tieto välittyisi ajoissa kulloisellekin kohdeyleisölle.

---

(1)  EYVL 17, 6.10.1958, s. 385.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/164 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/164

---

(2004/C 84 E/0202)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0122/04

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan kaupallisten jalkapalloseurojen velkataakka

Saksalaisen Kicker-aikakausilehden tutkimuksesta käy ilmi, että Euroopan kaupalliset jalkapalloseurat ovat joutuneet hankaluuksiin peräti 7 miljardin euron velkataakan vuoksi.

Näiden tietojen mukaan valtioiden välillä on suuria eroja: Italian ja Espanjan kaupalliset jalkapalloseurat ovat kummatkin runsaan 2 miljardin euron veloissa, mutta Alankomaiden korkeimman divisioonan velkataakka oli vuonna 2002 vain 80 miljoonaa euroa. Tämä vaikuttaa olevan vuosi sitten voimaan tulleen alankomaalaisen lisenssijärjestelmän ansiota. On oltava tyytyväisiä siitä, että komissio ajaa eurooppalaisen lisenssijärjestelmän käyttöönottoa kaupallisissa jalkapalloseuroissa.

Toisaalta jalkapalloseurojen valtavan velkataakan vuoksi valtion tukea käytetään väärin, ja siihen ryhdytään usein paikallisen yleisen mielipiteen vuoksi.

Eräs keino torjua ongelmaa tällä alalla on perustaa EU-kilpailut, joihin osallistuvat ainoastaan EU:n jäsenvaltioiden jalkapalloseurat. Tämä edistää edelleen sisämarkkinoiden loppuun saattamista. Kaupallista jalkapalloilua voidaan pitää palveluna. Lisäksi näin on mahdollista, että jalkapalloakaan voidaan soveltaa voimassa olevaa eurooppalaista lainsäädäntöä toiminnallisesti ja yhtenäisesti. Euroopan kaupallisen jalkapalloalan oikeuskehyksen myötä voidaan laajentaa kaikkien osapuolten oikeusvarmuutta. EU-kilpailu-jen vuosittainen loppukilpailu voidaan pelata esimerkiksi Brysselissä, jolloin se edistää edelleen myönteisesti EU:n imagoa.

| 1. | Onko komissio tietoinen edellä mainitusta kaupallisten jalkapalloseurojen velkataakasta? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen edellä mainitusta kaupallisten jalkapalloseurojen velkataakasta?

| 2. | Onko komissio samaa mieltä kanssani, että kaupallisten jalkapalloseurojen maksukyvyn jatkuva heikentyminen johtaa julkisen tuen käyttöön, millä loukataan yhteisön oikeutta? Jos ei ole, miksi ei? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio samaa mieltä kanssani, että kaupallisten jalkapalloseurojen maksukyvyn jatkuva heikentyminen johtaa julkisen tuen käyttöön, millä loukataan yhteisön oikeutta? Jos ei ole, miksi ei?

| 3. | Aikooko komissio ryhtyä toimiin eurooppalaisten kaupallisten jalkapalloseurojen edellä mainittujen ongelmien vuoksi? Jos aikoo, mihin? Jos ei aio, miksi ei? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio ryhtyä toimiin eurooppalaisten kaupallisten jalkapalloseurojen edellä mainittujen ongelmien vuoksi? Jos aikoo, mihin? Jos ei aio, miksi ei?

| 4. | Onko komissio valmis tutkimaan mahdollisuuksia EU-kilpailun järjestämiseksi aikaisemmin ehdotetulla tavalla? Jos ei ole, miksi ei? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio valmis tutkimaan mahdollisuuksia EU-kilpailun järjestämiseksi aikaisemmin ehdotetulla tavalla? Jos ei ole, miksi ei?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen joidenkin kaupallisten jalkapalloseurojen talousvaikeuksista, jotka, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä.

On mahdollista, että vaatimukset julkisesta tuesta talousvaikeuksissa oleville seuroille lisääntyvät. Kaupalliset jalkapalloseurat harjoittavat kuitenkin liiketoimintaa, ja niitä on siksi pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisina yrityksinä (vaikka voidaankin kysyä, kuinka ja missä määrin jalkapalloseuroille myönnetyt tuet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, varsinkin jos kyseessä on paikallinen seura, joka varsin epätodennäköisesti kilpailee muista jäsenvaltioista tulevien seurojen kanssa). Mikäli tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jalkapalloseuroja kohdellaan valtiontukisäännösten osalta samoin kuin muitakin yrityksiä. On olemassa vakiintuneita valtiontukien myöntämistä koskevia sääntöjä, esimerkiksi pelastamis- ja rakenneuudistustukia koskevat suuntaviivat, joita voidaan soveltaa asiassa. Jäsenvaltioiden on etukäteen ilmoitettava komissiolle kaikista tuista. Kaikki yhtenäismarkkinoille soveltumattomat tuet tulisi maksaa takaisin korkoineen.

Komissio itse asiassa on äskettäin käynnistänyt muodollisen tutkintamenettelyn yhdestä Italian hallituksen tukitoimenpiteestä kaupallisille jalkapalloseuroille.

Komissio seuraa tiiviisti kaupallisen jalkapallon tilannetta ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin komission toimivaltaan kuuluvilla aloilla. On olemassa eri tahoja, joiden puoleen voi koettaa kääntyä jalkapalloseurojen taloudellisia vaikeuksia koskevissa asioissa. Kansallisilla ja kansainvälisillä urheilujärjestöillä on erityinen vastuu valvoa, että jalkapallo kasvaa terveessä ympäristössä. Komission tietojen mukaan esimerkiksi Euroopan jalkapalloliitto (UEFA) suunnittelee jalkapalloseurojen lisenssijärjestelmän käyttöönottoa alan vastuullisuuden parantamiseksi.

Komissio ei suunnittele EU-jalkapallokilpailun järjestämistä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/165 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/165

---

(2004/C 84 E/0203)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ikärajojen soveltaminen Kreikassa julkisissa palveluissa monivuotisilla määräaikaisilla työsopimuksilla jo työskentelevien henkilöiden työhönotossa

Direktiivin 2000/78/EY (1) mukaan työhönotossa ei voida syrjiä ketään iän perusteella, mutta erilainen kohtelu on sallittu, kun se palvelee työllistämistavoitetta, tai siihen on muita asiallisia syitä, jotka liittyvät työn luonteeseen. Kreikassa julkisella sektorilla työskentelee sopimussuhteisia henkilöitä, jotka ovat olleet vuosikymmeniä saman työnantajan palveluksessa samassa työpaikassa. Nämä työntekijät, joilla on jonkin verran ikää, eivät voi kilpailla monivuotisen työnantajansa avoimiksi ilmoittamista pysyvistä viroista tai viroista, joihin liittyy toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, koska he ylittävät työhönoton edellytykseksi asetetun yläikärajan.

Tyypillinen esimerkki tästä ovat eri alojen erikoislääkärit, jotka ovat työskennelleet yli kymmenen vuotta valtion sähköyhtiön DEI:n palveluksessa, mutta joita ei oteta huomioon, kun DEI ottaa työhön vastaavien erikoisalojen pysyvää henkilöstöä, koska heidän ikänsä virkojen avoimiksi julistamisen aikaan ylittää asetetun yläikärajan.

Onko noudatettu käytäntö, jonka mukaan tietyn työnantajan palveluksessa monivuotisilla, määräaikaisilla työsopimuksilla jo työskentelevät henkilöt eivät voi saada pysyvää virkaa saman työnantajan palveluksessa ikärajan ylittämisen verukkeella, direktiivien 2000/78/EY ja 1999/70/EY (2) mukainen?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetulla neuvoston direktiivillä 2000/78/EY luodaan yleiset puitteet uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi. Direktiivi kattaa muun muassa työhönpääsyn, palkanmaksun, työolot, irtisanomisen ja koulutuksen sekä välittömän ja välillisen syrjinnän. Jäsenvaltioiden oli saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 2. joulukuuta 2003. Kyseisestä päivämäärästä lähtien kansalaisten on vietävä asiansa kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Direktiivin 6 artikla oikeuttaa ikään perustuvan erilaisen kohtelun tietyissä tilanteissa, jos tällaisella kohtelulla on objektiivisesti perusteltu oikeutettu tavoite ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen. Erilaista kohtelua voi olla erityisten työhönpääsyä ja ammatillista koulutusta koskevien ehtojen käyttöön ottaminen nuorille ja ikääntyville työntekijöille, ikään, ammatilliseen kokemukseen tai palveluajan pituuteen liittyvien vähimmäisehtojen asettaminen työhönpääsylle tai tiettyjen työhön liittyvien etujen saaminen sekä enimmäisiän vahvistaminen työhönoton edellytykseksi kyseisen toimen koulutusvaatimusten perusteella.

Arvoisa parlamentin jäsen ei mainitse kysymyksessään Kreikan sähkölaitoksen rekrytointitarkoituksiin käyttämää yläikärajaa. Saatujen tietojen perusteella ei voida selvittää, onko arvoisan parlamentin jäsenen kuvailema ikään perustuva erilainen kohtelu oikeutettua direktiivin 2000/78/EY 6 artiklan mukaisesti.

Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28. kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/70/EY säädetään, että työnantajan on tiedotettava määräaikaisille työntekijöille yrityksessä tai työpaikassa avautuvista työpaikoista sen varmistamiseksi, että heillä on samat mahdollisuudet saada vakituinen työpaikka kuin muillakin työntekijöillä — ikärajan käyttöönottaminen avointen työpaikkojen täyttämisen yhteydessä ei kuitenkaan ole vastoin direktiivin 1999/70/EY säännöksiä. Lisäksi direktiivissä kielletään peräkkäisten määräaikaisten työsopimusten käyttö useiden vuosien ajan. Komissio on ottanut yhteyttä Kreikan viranomaisiin peräkkäisten määräaikaisten työsopimusten käytöstä aiheutuvien ongelmien ratkaisemiseksi.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/166 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/166

---

(2004/C 84 E/0204)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0138/04

esittäjä(t): Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Matkustajatietojen käyttö CAPPS II -järjestelmän testaamiseen

Komission jäsen Bolkestein esitteli 16. joulukuuta 2003 Euroopan parlamentin jäsenille sopimusluonnoksen, joka koskee PNR-järjestelmän tietojen luovuttamista USA:n viranomaisille. Sopimuksen mukaan Euroopan kansalaisten henkilötietoja voidaan käyttää kiistanalaisen CAPPS-järjestelmän testaamiseen. Amerikkalaiset lienevät sitoutuneet siihen, etteivät he käytä tietoja operationaalisesti, että he poistavat tiedot heti testausvaiheen jälkeen, eivätkä luovuta tietoja kolmansille osapuolille.

Washington Post -lehdessä 12. tammikuuta ilmestyneen artikkelin mukaan USA:n viranomaiset eivät ole onnistuneet löytämään amerikkalaisia lentoyhtiöitä, jotka vapaaehtoisesti osallistuisivat CAPPS II -järjestelmän testaamiseen. Kaksi amerikkalaista lentoyhtiötä lopetti aiemmin viime vuonna yhteistyönsä, kun kansalaisoikeuksien puolustajat olivat protestoineet ja kuluttajat uhanneet tehdä boikotin.

| 1. | Pitääkö paikkansa, että sopimusluonnoksen mukaan on mahdollista käyttää Euroopan kansalaisten henkilötietoja CAPPS II -järjestelmän testaamiseen? Kuinka komissio voi taata sen, että USA:n viranomaiset eivät käytä tietoja operationaalisesti, että he poistavat tiedot heti testausvaiheen jälkeen, eivätkä luovuta tietoja kolmansille osapuolille? |
| --- | --- |

1.

Pitääkö paikkansa, että sopimusluonnoksen mukaan on mahdollista käyttää Euroopan kansalaisten henkilötietoja CAPPS II -järjestelmän testaamiseen? Kuinka komissio voi taata sen, että USA:n viranomaiset eivät käytä tietoja operationaalisesti, että he poistavat tiedot heti testausvaiheen jälkeen, eivätkä luovuta tietoja kolmansille osapuolille?

| 2. | Katsooko komissio, että on vaikea hyväksyä yhteistyötä sellaisen järjestelmän testaamiseksi, joka on ristiriidassa yksityisyyden suojaa koskevien yhteisön periaatteiden ja sääntöjen kanssa? Olisiko asia pitänyt periaatteessa kokonaan jättää sopimuksen ulkopuolelle? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että on vaikea hyväksyä yhteistyötä sellaisen järjestelmän testaamiseksi, joka on ristiriidassa yksityisyyden suojaa koskevien yhteisön periaatteiden ja sääntöjen kanssa? Olisiko asia pitänyt periaatteessa kokonaan jättää sopimuksen ulkopuolelle?

| 3. | Washington Postin tietojen mukaan USA:n viranomaisilla oli kiire saada käyttöönsä matkustajatiedot CAPPS II -järjestelmän testaamiseksi. Oliko komission hyväksyntä edellytyksenä sille, että amerikkalaiset tekivät sopimuksen muita osia koskevia varovaisia myönnytyksiä, mikä mahdollisti sopimukseen pääsemisen? |
| --- | --- |

3.

Washington Postin tietojen mukaan USA:n viranomaisilla oli kiire saada käyttöönsä matkustajatiedot CAPPS II -järjestelmän testaamiseksi. Oliko komission hyväksyntä edellytyksenä sille, että amerikkalaiset tekivät sopimuksen muita osia koskevia varovaisia myönnytyksiä, mikä mahdollisti sopimukseen pääsemisen?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio on Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa käymissään, matkustajatietojen (Passenger Name Record, PNR) siirtämistä koskevissa neuvotteluissa sopinut, että EU:sta saatuja PNR-tietoja voidaan käyttää CAPPS II -järjestelmän testaamiseen, mutta ainoastaan hyvin tiukoin ja rajoitetuin edellytyksin. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien edellytysten lisäksi kaikki arkaluonteiset tietoluokat on poistettava, ennen kuin testaus voi tapahtua. Sisämarkkinoista vastaavan komissaarin tätä asiaa koskevassa, 18. joulukuuta 2003 päivätyssä Yhdysvaltain sisäisen turvallisuuden ministeriön (Department of Homeland Security) ministeri Tom Ridgelle osoitetussa kirjeessä, joka on saatavissa komission Internet-sivustolla (1), tehdään selväksi, että komissio on periaatteessa valmis tekemään yhteistyötä sisäisen turvallisuuden ministeriön kanssa CAPPS II -järjestelmän osalta, mutta ainoastaan mikäli CAPPS II -järjestelmä on ensin saanut tarvittavat kotimaiset luvat Yhdysvalloissa. Mitään tällaista testausta matkustajatiedoilla ei kuitenkaan ole nyt käynnissä, kuten Yhdysvaltain viranomaiset ovat vahvistaneet komissiolle. Komissio katsoo, että sen saamiin poliittisiin sitoumuksiin sovittujen edellytysten noudattamisesta voidaan luottaa. |
| --- | --- |

1.

Komissio on Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa käymissään, matkustajatietojen (Passenger Name Record, PNR) siirtämistä koskevissa neuvotteluissa sopinut, että EU:sta saatuja PNR-tietoja voidaan käyttää CAPPS II -järjestelmän testaamiseen, mutta ainoastaan hyvin tiukoin ja rajoitetuin edellytyksin. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien edellytysten lisäksi kaikki arkaluonteiset tietoluokat on poistettava, ennen kuin testaus voi tapahtua. Sisämarkkinoista vastaavan komissaarin tätä asiaa koskevassa, 18. joulukuuta 2003 päivätyssä Yhdysvaltain sisäisen turvallisuuden ministeriön (Department of Homeland Security) ministeri Tom Ridgelle osoitetussa kirjeessä, joka on saatavissa komission Internet-sivustolla (1), tehdään selväksi, että komissio on periaatteessa valmis tekemään yhteistyötä sisäisen turvallisuuden ministeriön kanssa CAPPS II -järjestelmän osalta, mutta ainoastaan mikäli CAPPS II -järjestelmä on ensin saanut tarvittavat kotimaiset luvat Yhdysvalloissa. Mitään tällaista testausta matkustajatiedoilla ei kuitenkaan ole nyt käynnissä, kuten Yhdysvaltain viranomaiset ovat vahvistaneet komissiolle. Komissio katsoo, että sen saamiin poliittisiin sitoumuksiin sovittujen edellytysten noudattamisesta voidaan luottaa.

| 2. | CAPPS II -ohjelmaan kuuluu tietokoneella suoritettava matkustajien esiseulonta ennen lentoja, ja tarkoituksena on keskittää tutkimukset lähtöpisteessä niihin matkustajiin, jotka voivat aiheuttaa todellisen riskin. Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriö pitää tätä tärkeänä osana pyrkimyksiään varmistaa siviili-ilmailun turvallisuus ja välttää syyskuun 11. päivän kaltaisten tapahtumien toistuminen. Komissio huomauttaa, että on ennenaikaista sanoa tämän ohjelman olevan ”ristiriidassa yksityisyyden suojaa koskevien yhteisön periaatteiden ja sääntöjen kanssa”, ensinnäkin siksi, että CAPPS II -järjestelmän kehittäminen on vielä kesken Yhdysvalloissa, ja toiseksi siksi, että komissio alkaa tutkia näitä kysymyksiä vasta sitten, kun järjestelmä on saanut kaikki kotimaiset luvat Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain viranomaisten 15. tammikuuta ja 31. heinäkuuta 2003 julkaisemat kuvaukset CAPPS II -järjestelmästä toivat todellakin esille useita erityisiä ongelmia, ja mahdollisesti tulevaisuudessa suoritettavalle EU:sta peräisin olevien tietojen käsittelylle tässä järjestelmässä olisi selvästi asetettava riittävät suojavaatimukset. Lisäksi komissio on tietoinen siitä, että Yhdysvaltain tarkastusvirasto (General Accounting Office, GAO) esitti Yhdysvaltain kongressin pyytämän, helmikuussa 2004 suoritetun tutkimuksensa päätelmänä, että CAPPS II -järjestelmään liittyy edelleen useita tietosuojaongelmia. |
| --- | --- |

2.

CAPPS II -ohjelmaan kuuluu tietokoneella suoritettava matkustajien esiseulonta ennen lentoja, ja tarkoituksena on keskittää tutkimukset lähtöpisteessä niihin matkustajiin, jotka voivat aiheuttaa todellisen riskin. Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriö pitää tätä tärkeänä osana pyrkimyksiään varmistaa siviili-ilmailun turvallisuus ja välttää syyskuun 11. päivän kaltaisten tapahtumien toistuminen. Komissio huomauttaa, että on ennenaikaista sanoa tämän ohjelman olevan ”ristiriidassa yksityisyyden suojaa koskevien yhteisön periaatteiden ja sääntöjen kanssa”, ensinnäkin siksi, että CAPPS II -järjestelmän kehittäminen on vielä kesken Yhdysvalloissa, ja toiseksi siksi, että komissio alkaa tutkia näitä kysymyksiä vasta sitten, kun järjestelmä on saanut kaikki kotimaiset luvat Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain viranomaisten 15. tammikuuta ja 31. heinäkuuta 2003 julkaisemat kuvaukset CAPPS II -järjestelmästä toivat todellakin esille useita erityisiä ongelmia, ja mahdollisesti tulevaisuudessa suoritettavalle EU:sta peräisin olevien tietojen käsittelylle tässä järjestelmässä olisi selvästi asetettava riittävät suojavaatimukset. Lisäksi komissio on tietoinen siitä, että Yhdysvaltain tarkastusvirasto (General Accounting Office, GAO) esitti Yhdysvaltain kongressin pyytämän, helmikuussa 2004 suoritetun tutkimuksensa päätelmänä, että CAPPS II -järjestelmään liittyy edelleen useita tietosuojaongelmia.

| 3. | Komissio ei ota kantaa The Washington Post -lehden artikkeliin muuten kuin toteamalla, että erinäisiä ongelmia on vielä ratkaistava, ennen kuin Yhdysvaltojen kotimaisten liikenneyhtiöiden matkustajatietoja ja myöhemmin EU:n matkustajatietoja voidaan käyttää CAPPS II -järjestelmän testaamiseen.
  Mitä tulee testaamiseen, komissio toteaa etunäkökohdan siinä, että liikenneturvallisuudesta vastaava viranomainen (Transportation Security Administration, TSA) testaa CAPPS II -järjestelmää sekä Yhdysvaltojen ulkopuolelta saaduilla että Yhdysvalloista saaduilla tiedoilla, koska yksi EU:n pääasiallisista tavoitteista on varmistaa, että järjestelmä toimisi oikeudenmukaisesti eikä olisi syrjivä muita kuin Yhdysvaltojen kansalaisia kohtaan. |
| --- | --- |

3.

Komissio ei ota kantaa The Washington Post -lehden artikkeliin muuten kuin toteamalla, että erinäisiä ongelmia on vielä ratkaistava, ennen kuin Yhdysvaltojen kotimaisten liikenneyhtiöiden matkustajatietoja ja myöhemmin EU:n matkustajatietoja voidaan käyttää CAPPS II -järjestelmän testaamiseen.

Mitä tulee testaamiseen, komissio toteaa etunäkökohdan siinä, että liikenneturvallisuudesta vastaava viranomainen (Transportation Security Administration, TSA) testaa CAPPS II -järjestelmää sekä Yhdysvaltojen ulkopuolelta saaduilla että Yhdysvalloista saaduilla tiedoilla, koska yksi EU:n pääasiallisista tavoitteista on varmistaa, että järjestelmä toimisi oikeudenmukaisesti eikä olisi syrjivä muita kuin Yhdysvaltojen kansalaisia kohtaan.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/adequacy/pnr/2003-12-18-letter-bolkestein_en.pdf

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/167

---

(2004/C 84 E/0205)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0139/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Taloudellinen tuki vedenalaisen valokuitukaapelin vetämiseksi Flores- ja Corvo-saarille

Yhteisön varoista yhteisrahoitettu vedenalainen valokuitukaapeli yhdistää nykyään kaikki Portugalin alueet toisiinsa Azorien saaristoon kuluvia Flores- ja Corvo-saaria lukuun ottamatta, mitä voidaan pitää näiden EU:n syrjäisimpiin alueisiin kuuluvien Azorien saarien asukkaisiin kohdistuvana vakavana syrjintänä.

Pyydän komissiota ilmoittamaan, onko mahdollista saada yhteisön tukea, erityisesti rahallista tukea, vedenalaisen valokuitukaapelin vetämiseen Flores- ja Corvo-saarille.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Azorien saariryhmän ja mantereen välisen sekä saarten välisen (Flores- ja Corvo-saaria lukuun ottamatta) vedenalaisen valokuitukaapelin vetämistä on rahoitettu Regis II -yhteisöohjelmasta. Ensiksi mainitun hankkeen kustannukset olivat 16,6 miljoonaa euroa, ja toiseksi mainitun 12,5 miljoonaa euroa. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistui hankkeiden rahoitukseen 12,5 miljoonalla ja 9,35 miljoonalla eurolla. Regis II -ohjelma kuului kauden 1994—1999 yhteisöaloitteisiin.

Paikallisviranomaiset esittelivät hakemukset ja päättivät varojen jaosta. Heidän tehtävänään oli toteuttaa mahdollisimman monta hanketta mahdollisimman tehokkaasti. Flores- ja Corvo-saarilla asuu yhteensä 4 400 asukasta. Saaret sijaitsevat 140 meripeninkulman (noin 200 kilometrin) päässä mannerta lähinnä olevasta Faialin saaresta ja noin 500 kilometrin päässä saariryhmän väkirikkaimmasta saaresta (São Miguel). Valokaapelin vetämisestä aiheutuvien kustannusten vuoksi yhteydenpito saariin on päätetty varmistaa muilla vaihtoehtoisilla teknisillä keinoilla (satelliitti- tai antennisignaalit).

Tietoyhteiskuntaa koskevasta toimenpideohjelmasta voitaisiin tukea tämäntyyppistä hanketta. Tuen piiriin valittavien hankkeiden kannattavuutta on kuitenkin harkittava suhteuttamalla ne sekä nykyisiin että arvioituihin tarpeisiin. Myös olemassa olevien vaihtoehtoisten ratkaisujen tulokset on otettava huomioon. Ohjelman hallinnosta vastaava taho ja (kansallisella tasolla toimiva) hallintoyksikkö hyväksyvät esitellyt hankkeet. Niiden on otettava huomioon ensisijaiset tavoitteet, sovitut valintaperusteet sekä hankkeen taloudellinen elinkelpoisuus. Tarkoituksena on maksimoida toimintaohjelman tehokkuus noudattaen voimassa olevia muun muassa kilpailua koskevia sääntöjä.

Komissio tutkii parhaillaan syrjäisimpien alueiden ja Euroopan unionin muiden alueiden välisiä yhteyksiä koskevaa kysymystä sekä mahdollisuuksia parantaa näiden alueiden saavutettavuutta. Komissio pyrkii myös näin vastaamaan Portugalin, Ranskan ja Espanjan komissiolle kesäkuussa 2003 toimittamaan muistioon.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/168 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/168

---

(2004/C 84 E/0206)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0151/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(27. tammikuuta 2004)

Aihe:   Teho-osastojen puute Kreikassa

Kreikassa on todettu olevan merkittävässä määrin puutetta teho-osastoista. Yhteisön toisen tukikehyksen Terveys ja sosiaalihuolto -ohjelman terveyttä koskevan alaohjelman 1.1 toimessa säädetään erityisistä määrärahoista, jotka osoitetaan teho-osastojen nykyaikaistamiseen ja perustamiseen.

| 1. | Montako teho-osastoa oli suunniteltu perustettavan, kun toisesta tukikehyksestä rahoitettu Terveys ja sosiaalihuolto -ohjelma jätettiin hyväksyttäväksi, montako perustettiin ja montako näistä on nyt toiminnassa? |
| --- | --- |

1.

Montako teho-osastoa oli suunniteltu perustettavan, kun toisesta tukikehyksestä rahoitettu Terveys ja sosiaalihuolto -ohjelma jätettiin hyväksyttäväksi, montako perustettiin ja montako näistä on nyt toiminnassa?

| 2. | Mitkä teho-osastot eivät valmistuneet, vaikka niiden oli tarkoitus valmistua yhteisön toisen tukikehyksen puitteissa? |
| --- | --- |

2.

Mitkä teho-osastot eivät valmistuneet, vaikka niiden oli tarkoitus valmistua yhteisön toisen tukikehyksen puitteissa?

| 3. | Mitkä valmistuneista teho-osastoista eivät ole toiminnassa ja miksi? |
| --- | --- |

3.

Mitkä valmistuneista teho-osastoista eivät ole toiminnassa ja miksi?

Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että missään yhteisön toiseen tukikehykseen kuuluvaan Terveys ja sosiaalihuolto -toimintaohjelmaan sisältyvässä toimessa ei osoiteta erityisiä määrärahoja teho-osastojen nykyaikaistamiseen ja perustamiseen.

Kyseisen toimintaohjelman 1.1 toimessa osoitetaan määrärahoja

| — | infrastruktuurien luomiseen ja asiaan kuuluvien välineiden hankintaan jatko-opintojen ja ammatillisen koulutuksen tarpeiden täyttämiseksi sairaaloissa |
| --- | --- |

—

infrastruktuurien luomiseen ja asiaan kuuluvien välineiden hankintaan jatko-opintojen ja ammatillisen koulutuksen tarpeiden täyttämiseksi sairaaloissa

| — | sairaalavälineiden ja muiden tieteellisten välineiden hankintaan sellaisiin sairaaloihin, joiden (uusi tai parannettu) infrastruktuuri on rahoitettu alueellisista toimintaohjelmista |
| --- | --- |

—

sairaalavälineiden ja muiden tieteellisten välineiden hankintaan sellaisiin sairaaloihin, joiden (uusi tai parannettu) infrastruktuuri on rahoitettu alueellisista toimintaohjelmista

| — | välineiden hankkimiseen sellaisten sairaaloiden psykiatrisille osastoille, joiden infrastruktuuri on rahoitettu alueellisista toimintaohjelmista, sekä olemassa olevien terveysasemien yhteyteen perustetuille psykiatrisille yksiköille. |
| --- | --- |

—

välineiden hankkimiseen sellaisten sairaaloiden psykiatrisille osastoille, joiden infrastruktuuri on rahoitettu alueellisista toimintaohjelmista, sekä olemassa olevien terveysasemien yhteyteen perustetuille psykiatrisille yksiköille.

Kreikan viranomaisten mukaan tällä hetkellä saatavana olevat täsmälliset tiedot Kreikassa olevien teho-osastojen määrästä ovat seuraavat. Vuoden 1993 lopussa Kreikan kaikkien sairaaloiden teho-osastoilla oli yhteensä 789 vuodepaikkaa. Nykyisin Kreikan kaikkien sairaaloiden teho-osastoilla on yhteensä 1 360 vuodepaikkaa. Muutamaa hyvin harvaa poikkeusta lukuun ottamatta kaikki vuodepaikat ovat käytössä. Viimeistään heinäkuun 2004 lopussa Kreikan kaikkien sairaaloiden teho-osastoilla on yhteensä 1466 vuodepaikkaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/169 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/169

---

(2004/C 84 E/0207)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0159/04

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Laittomia abortteja koskevat naisten oikeudenkäynnit Portugalissa

Aveiron kaupungissa Portugalissa on käynnissä oikeudenkäynti naisia vastaan, jotka ovat keskeyttäneet raskautensa. Huolimatta Euroopan parlamentin vetoomuksista ja päätöslauselmista, joissa jäsenvaltioiden hallituksia kehotetaan kaikissa tapauksissa välttämään laittoman abortin tehneiden naisten panemista syytteeseen, Portugali soveltaa edelleen abortit kieltävää rikoslainsäädäntöä, joka ei ole sopusoinnussa naisten perusvapauksien kanssa.

Kun otetaan huomioon erot, joita seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niihin liittyvien oikeuksien suhteen esiintyy EU:ssa ja sen jäsenvaltioiden sisällä, erityisesti valtavat eroavuudet, joista eurooppalaiset joutuvat kärsimään, mitä tulee lisääntymisterveyden palveluiden saatavuuteen, ehkäisyyn ja vapaaehtoiseen raskauden keskeyttämiseen, ja sen tosiasian pohjalta, että naisten ja miesten on oltava vapaita tekemään omat, vastuulliset, seksuaali- ja lisääntymisterveyttään ja niihin liittyviä oikeuksiaan koskevat päätöksensä, kysyn komissiolta: Mihin toimiin se aikoo ryhtyä abortin laillistamiseksi EU:ssa, jottei naisia vietäisi oikeuteen heidän ruumiilliseen ja henkiseen koskemattomuuteensa liittyvistä asioista?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Arvoisaa parlamentin jäsentä muistutetaan, että parlamentin kesäkuussa 2002 hyväksymän Van Lanckerin seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan mietinnön 13 suosituksen mukaan rikoslaki, joka koskee kansalaisten laittomia abortteja, kuuluu täysin jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/169 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/169

---

(2004/C 84 E/0208)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0160/04

esittäjä(t): Uma Aaltonen (Verts/ALE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Räjähteiden etsintään koulutettujen koirien käyttö EU:n toimielimissä

Viime aikoina EU:n toimielinten turvallisuusmekanismit on ohitettu lähettämällä räjähteitä sisältävää postia korkean tason toimijoille.

Tähän mennessä nämä lähetykset eivät onneksi ole haavoittaneet ketään vakavasti. Herää kysymys siitä, onko tulevaisuudessakin onni turvana tämänkaltaisen postin päästessä pöydille. Voivatko postia avaavat henkilöt rauhallisesti jatkaa tehtäviään?

On hämmästyttävää, että postilähetykset voivat päästä työpöydille saakka, ilman että niitä on matkan varrella päässyt pysäyttämään alan varsinainen ammattilainen — räjähteiden etsintään koulutettu koira.

Mikään läpivalaisulaite tai tekninen koje ei ylitä koulutetun koiran tehokkuutta ja täsmällisyyttä, tästä ovat erinomaisia esimerkkejä pommikoira ja miinakoira.

Olen tutustunut asiaan perusteellisesti ja saanut antaa eläkekodin Bosnia-Hertsegovinassa miinakoirana toimineelle labradorinnoutaja Amandalle, ja siksi haluan kysyä komissiolta:

| — | Kenen vastuulla ovat turvallisuusjärjestelmät ja niiden toteuttaminen EU:n toimielimissä? |
| --- | --- |

—

Kenen vastuulla ovat turvallisuusjärjestelmät ja niiden toteuttaminen EU:n toimielimissä?

| — | Kuuluuko turvaketjuun räjähteiden etsintään koulutettujen koirien käyttö? |
| --- | --- |

—

Kuuluuko turvaketjuun räjähteiden etsintään koulutettujen koirien käyttö?

| — | Aikooko komissio lisätä valvontaa etenkin postin tarkastuksessa tällä tavoin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio lisätä valvontaa etenkin postin tarkastuksessa tällä tavoin?

| — | Voinko luottaa siihen, että työhuoneeni parlamentissa on yhtä turvallinen kuin kotini? |
| --- | --- |

—

Voinko luottaa siihen, että työhuoneeni parlamentissa on yhtä turvallinen kuin kotini?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Kukin toimielin vastaa omista turvallisuusjärjestelmistään ja niiden toiminnasta. Toimielinten välinen turvallisuutta käsittelevä työryhmä huolehtii asiaa koskevien tietojen vaihtamisesta.

Komissio ei anna lausuntoja muiden toimielinten soveltamista turvallisuuskäytännöistä. Arvoisan parlamentin jäsenen olisi otettava kysymys henkilökohtaisesta turvallisuudestaan esille parlamentissa, jos hän uskoo olevan aihetta huoleen.

Komissiossa postinkäsittelyä koskevat turvallisuustoimet perustuvat pääasiassa teknisiin havaitsemis-järjestelmiin, koska ne ovat osoittautuneet tehokkaammiksi tämän tapaisessa valvonnassa. Vaikka komissio ei käytäkään yleisesti koiria postin tarkastuksessa, koulutettujen koirien käyttö voi olla avuksi muissa tarkastuksissa kuten räjähdysaineiden havaitsemisessa osana rakennusten ja toimistojen turvallisuusprosessia. Komissio on aika ajoin käyttänyt tätä työskentelymenetelmää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/170 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/170

---

(2004/C 84 E/0209)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0179/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Maahanmuuttoa koskevat kansalliset suunnitelmat

Pyrkien toteuttamaan Tampereella vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ”yhteistä turvapaikka-ja maahanmuuttopolitiikkaa” koskevat päätökset komissio on pyytänyt jäsenvaltioita laatimaan ja toimittamaan sille maahanmuuttoa koskevat kansalliset suunnitelmat.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| 1. | Ovatko jäsenvaltiot toimittaneet maahanmuuttoa koskevat kansalliset suunnitelmansa? |
| --- | --- |

1.

Ovatko jäsenvaltiot toimittaneet maahanmuuttoa koskevat kansalliset suunnitelmansa?

| 2. | Onko Kreikan hallitus toimittanut Kreikan maahanmuuttoa koskevan suunnitelman? Jos se on näin tehnyt, onko komissiolla esittää tästä asiasta kommentteja? |
| --- | --- |

2.

Onko Kreikan hallitus toimittanut Kreikan maahanmuuttoa koskevan suunnitelman? Jos se on näin tehnyt, onko komissiolla esittää tästä asiasta kommentteja?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio on esittänyt ehdotuksensa yhteisön maahanmuuttopolitiikan avoimesta koordinaatiomenetel-mästä (1) neuvostolle ja parlamentille antamassaan tiedonannossa.

Arvoisa parlamentin jäsen on aivan oikeassa todetessaan, että kyseisessä tiedonannossa ehdotettuihin välineisiin ja menetelmiin (4 jakso) sisältyy vuosittain tarkistettavat kansalliset maahanmuuttoa koskevat toimintasuunnitelmat.

Koska neuvosto ei ole vielä hyväksynyt komission ehdotusta yhteisön maahanmuuttopolitiikan avoimesta koordinaatiomenetelmästä, menetelmä ei ole vielä toiminnassa eikä jäsenvaltioita ole vielä pyydetty esittämään maahanmuuttoa koskevia kansallisia toimintasuunnitelmiaan.

Komissio asetti vuonna 2003 tavoitteeksi jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkaa koskevan tietojenvaihdon parantamisen, ja Kreikka onkin esittänyt kansallisen raportin maahanmuuttajien kotouttamisesta. Näihin tietoihin viitataan hiljattain esitetyssä komission tiedonannossa maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä (2).

---

(1)  KOM(2001) 387 lopullinen.

(2)  KOM(200 3) 3 3 6 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/171 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/171

---

(2004/C 84 E/0210)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0180/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Kreikassa

Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun direktiivin 2000/78/EY (1) 18 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on pantava tämä direktiivi täytäntöön viimeistään 2. joulukuuta 2003, mutta myös, että ”jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi hyödyntää 2. joulukuuta 2003 alkavaa kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi, jolloin yhteenlaskettu määräaika on enintään kuusi vuotta”.

Kysyn komissiolta: Mitä se pitää ”erityisolosuhteina” ja miten se tulkitsee sanaa ”tarvittaessa” direktiivin täytäntöönpanolle asetetun määräajan pidentämisen yhteydessä? Mitkä jäsenvaltiot ovat pyytäneet direktiivin täytäntöönpanolle asetetun määräajan pidentämistä? Milloin jäsenvaltioiden on saatettava voimaan direktiivin muut kuin ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvät säännökset?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY 18 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi hyödyntää kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi. Direktiivissä ei määritellä, mitä tarkoitetaan ilmaisuilla ”erityisolosuhteet” tai ”tarvittaessa”.

Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne aikovat käyttää tätä mahdollisuutta. Ilmoitetut syyt ovat erilaisia, mutta niihin kuuluvat esimerkiksi se, että kansallisessa lainsäädännössä ei ole käsitettä ”kohtuulliset mukautukset”, mahdolliset vaikutukset eläkeikään ja työeläkkeeseen, jne. Kunkin jäsenvaltion, joka käyttää hyväkseen kyseistä lisäaikaa, on toimitettava komissiolle vuosittain selvitys toimenpiteistä, joita se toteuttaa torjuakseen syrjintää, sekä direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä.

Kaikki muut tähän direktiiviin kuuluvat säännökset oli määrä saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 2. joulukuuta 2003 mennessä. Komissio on jo aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn ensimmäisen vaiheen niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole vielä antaneet tiedoksi kansallista säädöstä, tai eivät ole hyväksyneet kaikkea tarvittavaa lainsäädäntöä (Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta).

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/172 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/172

---

(2004/C 84 E/0211)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0192/04

esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Takaisinmaksut n+2-säännön nojalla

Voiko Euroopan komissio toimittaa tarkimman mahdollisen arvionsa siitä, kuinka paljon Yhdistyneen kuningaskunnan on n+2-säännön nojalla maksettava takaisin alueittain varainhoitovuodelta 2003?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 31 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio vapauttaa viran puolesta sen osan maksusitoumuksesta, josta ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei ole esitetty hyväksyttävää maksupyyntöä toisen vuoden loppuun mennessä. Tähän on olemassa tiettyjä poikkeuksia, kun kyseessä on oikeudellinen menettely tai hallinnollinen muutoksenhaku.

Komissio ei vielä käsitellyt loppuun maksuilmoituksia vuoden 2001 osalta, joten se ei tässä vaiheessa pysty antamaan arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Komissio on lupautunut tiedottamaan jäsenvaltioille vuoden 2004 helmikuun loppuun mennessä mahdollisesta n+2-säännön soveltamisesta johtuvasta maksusitoumusten vapauttamisesta 31. joulukuuta 2003 päättyvältä ajanjaksolta.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/172 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/172

---

(2004/C 84 E/0212)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0195/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lääkärinhoitoon pääsy jäsenvaltioissa

Voiko komissio vahvistaa, että yhteisön tuomioistuimen päätöksen mukaan sellaisissa tapauksissa, joissa potilas ei pääse välttämättömään lääkärinhoitoon omassa maassaan kohtuullisen ajan kuluessa, hänellä on oikeus päästä vastaavaan hoitoon jossakin toisessa jäsenvaltiossa, ja että potilaan oma valtio korvaa hoitokulut?

Fritz Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio vahvistaa, että tuomioistuin on asioissa Smits ja Peerbooms (1) sekä Müller-Fauré/van Riet (2) antamissaan tuomioissa todennut, että EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan nojalla lupa saada hakeutua toiseen jäsenvaltioon sairaalahoitoon saadaan evätä ainoastaan, jos potilas voi saada ajoissa samanlaista tai tehokkuudeltaan samanasteista hoitoa asianomaisessa jäsenvaltiossa.

Tuomioistuin on korostanut, että sen arvioimiseksi, voiko potilas saada tehokkuudeltaan samanasteista hoitoa ajoissa sellaisessa laitoksessa, jonka kanssa vakuutetun sairausvakuutuskassa on tehnyt sopimuksen, kansallisten viranomaisten on otettava huomioon kaikki kulloinkin kysymyksessä olevan konkreettisen tapauksen olosuhteet siten, että huomioon ei oteta pelkästään potilaan sairautta sellaisena kuin se on lupaa haettaessa ja tapauksen mukaan potilaan kärsimiä kipuja tai hänen vammansa luonnetta, mikä saattaa esimerkiksi tehdä työnteosta mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa, vaan myös se, millainen sairaus on ollut tätä ennen (asia Müller-Fauré/van Riet, tuomion 90 kohta).

Tuomioistuin on lisäksi painottanut, että ennakkolupaa ei saa evätä yksinomaan siitä syystä, että valtion alueella on sairaalahoitoon pääsyä koskevia jonotuslistoja, ilman että otettaisiin huomioon ne konkreettiset olosuhteet, jotka ovat tunnusomaisia potilaan sairaudelle.

Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (3) 22 artiklan mukaan sen jäsenvaltion, jossa henkilö on vakuutettu, toimivaltaisen laitoksen on vastattava sellaisista kuluista, jotka ovat aiheutuneet luvan saaneille potilaille hoidosta toisessa jäsenvaltiossa. Kulut korvataan asetuksessa esitettyjen periaatteiden mukaisesti (etuuden antaneen valtion edellytyksiä soveltaen), ja kyseisen asetuksen 36 artiklassa säädetään, miten korvaukset suoritetaan käytännössä sosiaaliturvalaitosten kesken. On syytä mainita, että asiassa Vanbraekel antamassaan tuomiossa (4) tuomioistuin totesi, että tämä asetus ei myöskään estä sitä, että jäsenvaltiot korvaavat toimivaltaisessa valtiossa voimassa olevien korvaustaksojen mukaan toisessa jäsenvaltiossa annetusta hoidosta aiheutuneet kulut (asia C-158/96, Kohll, tuomio 28.4.1998, Kok. 1998, s. 1-1931, 27 kohta), jos sen jäsenvaltion lainsäädännössä, jossa henkilö on vakuutettu, säädetään tällaisesta korvauksesta ja jos sen mukaan sovelletut taksat osoittautuvat edullisemmiksi kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa hoito on annettu.

---

(1)  Asia C-157/99, Smits ja Peerbooms, tuomio 12.7.2001, Kok. 2001, s. I-5473.

(2)  Asia C-385/99, V.G. Müller-Fauré v. Onderlinge Waarborgmaatschappij O.Z. Zorkverzekeringen UA ja E.E. M. Van Riet v. Onderlinge Waarborgmaatschappij ZAO Zorkverzekeringen, tuomio 13.5.2003, Kok. 2003, s. I-4509.

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä, EYVL L 149, 5.7.1971, saatettu ajan tasalle asetuksella (EY) N:o 118/97, EYVL L 28, 30.1.1997.

(4)  Asia C-368/98, Vanbraekel, tuomio 12.7.2001, Kok. 2001, s. I-5363.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/173 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/173

---

(2004/C 84 E/0213)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0196/04

esittäjä(t): Ward Beysen (NI) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Vuokratyöntekijöitä koskeva direktiivi

Kuuluvatko eläkkeet, muut edut ja ylityöstä maksettavat korvaukset palkan määritelmän ulkopuolelle? Jos vastaus on myönteinen, aikooko komissio jättää nämä tarkoituksella direktiiviehdotuksen ulkopuolelle?

Jos edellä mainittuja kohtia ei ole tarkoituksella jätetty ehdotuksen ulkopuolelle, onko niiden soveltaminen (tai soveltamatta jättäminen) jäsenvaltioiden tehtävä tai onko ne määriteltävä työehtosopimuksissa? Jos vastaus on myönteinen, aikooko komissio mainita tämän ehdotuksessa selvästi?

Aikooko komissio toteuttaa olennaisten työolojen ja työehtojen vertailun mieluummin yleisenä vertailuna kuin eri osa-alueisiin kohdistuvana vertailuna?

Aikooko komissio selvittää direktiiviehdotuksessa, että vuokratyöntekijöille olisi maksettava heidän pätevyytensä, asiantuntemuksensa ja työn luonteen mukaisesti, mikä merkitsisi sitä, että joissakin tilanteissa heidän palkkionsa voisi olla alhaisempi kuin vakituisille työntekijöille maksettava palkkio?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen esittää komissiolle useita kysymyksiä vuokratyöntekijöiden työoloja koskevan direktiiviehdotuksen säännöksistä.

Palkan määritelmän osalta komissio on todennut, että jäsenvaltiot ovat neuvoston kanssa käymiensä neuvotteluiden aikana katsoneet asianmukaiseksi täsmentää, että syrjimättömyyden periaatetta ei sovelleta ammatillisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, ei myöskään ammatillisiin eläkejärjestelmiin, ammatillisiin sairausvakuutusjärjestelmiin eikä taloudellisiin osallistumisjärjestelmiin. Toisaalta taas on aina ollut selvää, että palkan määritelmä kattaa ylityön. Missään vaiheessa ei ole ollut tarkoitus säätää muusta tai ottaa käyttöön poikkeuksia.

Yleisten työolojen ja työehtojen osalta on aiheellista viitata komission muutettuun ehdotukseen. Syrjimättömyyden periaate on muotoiltu uudelleen niin, ettei työolojen ja työehtojen vertailu ole enää tarpeellista. Vuokratyöntekijään sovelletaan samoja olennaisia työoloja ja työehtoja kuin sellaiseen työntekijään, jonka vuokraava yritys rekrytoi suoraan samaan työpaikkaan. Viitekohtana pidetään tällöin vuokratyöntekijän hallussa olevaa työpaikkaa. Vuokratyöntekijän tilannetta ei siis enää verrata vuokraavan yrityksen mahdollisen vastaavan työntekijän tilanteeseen, vaan keskeisellä sijalla on niiden olennaisten työolojen ja työehtojen määrittely, joita vuokraavan yrityksen olisi pitänyt soveltaa, jos se vuokratyöntekijän sijaan olisi rekrytoinut suoraan työntekijän samaan työpaikkaan samaksi ajanjaksoksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/174 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/174

---

(2004/C 84 E/0214)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0197/04

esittäjä(t): Ward Beysen (NI) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Julkisten varojen käyttö teollisuuden sähköstä maksaman hinnan alentamiseksi

Eurostatin tuoreimpien tietojen mukaan aleneva suuntaus teollisten käyttäjien sähkökustannuksissa on päättymässä. Tämä mielessä pitäen olen pannut merkille Isossa-Britanniassa annetut lausunnot, joissa ehdotetaan teollisuuden sähköstä maksamien hintojen tukemista valtion varoin jopa 10 prosentilla.

Saamieni tietojen mukaan kyseisen lausunnon antamisella on Euroopan komission hyväksyntä.

Kun otetaan huomioon teollisuuden sähkökustannusten olennaisen tärkeä merkitys sisäisten investointien houkuttelemisen kannalta, haluaisin kuulla, mikä on komission kanta tähän lähestymistapaan. Haluaisin myös kuulla, aikooko komissio antaa kyseisen keinon kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön.

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen Ison-Britannian ehdotuksesta antaa teollisuusasiakkaille sähkön hintaan kymmenen prosentin suuruinen valtiontuki, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa kirjallisessa kysymyksessään.

Komissio seuraa tarkasti energiamarkkinoiden kehitystä. Se pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja väitetyn valtiontuen tutkimiseksi. Komissio toteuttaa tarvittavat toimet, jos havaitaan, että asianomaista yhteisön oikeutta on rikottu.

Komissio tarkastelee huolellisesti kaikki tällaisia ehdotuksia koskevat yksityiskohtaisemmat tiedot, jos parlamentin jäsen toimittaa niitä sille.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/175 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/175

---

(2004/C 84 E/0215)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0200/04

esittäjä(t): Ioannis Marinos (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Bob-ohjelma ja liikenneonnettomuudet

Yhteisön asiakirjan ”Talouskertomus 2002” mukaan, jonka esipuheen on laatinut talousarvioasioista vastaava komission jäsen Michaele Schreyer, vuonna 2000 Euroopan unionissa kuoli liikenneonnettomuuksissa 40 000 ihmistä ja loukkaantui 1,7 miljoonaa (asiakirjan sivu 53). Euroopan komissio tukee niin sanottua Bob-ohjelmaa, jonka tavoitteena on kannustaa autolla liikkuvan ryhmän jäseniä valitsemaan keskuudestaan yksi henkilö, joka ei juo alkoholia ja joka näin ollen voi kuljettaa muita turvallisesti. Asiakirjan sivulla 53 mainitaan, että mainittuja kampanjoita toteutettiin ensimmäiseksi Belgiassa vuonna 1995, ja sitten vastaavanlaisia kampanjoita järjestettiin muissa jäsenvaltioissa eri nimillä (esimerkiksi Lince Espanjassa, Joker Portugalissa jne.); Kreikassa ja Alankomaissa niitä toteutettiin käyttäen nimeä Bob.

Mitä tietoja komissiolla on kampanjoiden tuloksista Kreikassa? Ovatko liikenneonnettomuudet vähentyneet tässä maassa, joka on ensimmäisellä sijalla koko unionin aluetta koskevissa, väkilukuun suhteutetuissa kuolinonnettomuustilastoissa? Millä määrärahoilla kreikkalaisia viranomaisia on tuettu kyseisen ohjelman toteuttamisessa ja miten nämä määrärahat on käytetty?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Komissio tuki ajanjaksolla 2001—2003 Kreikassa sekä joissakin muissa jäsenvaltioissa toteutettuja liikenneturvallisuuskampanjoita, joiden tavoitteena oli kannustaa autolla liikkuvan ryhmän jäseniä valitsemaan keskuudestaan kuljettaja, joka ei juo alkoholia, eli kampanjoita, joiden teemana oli ”jos ajat, et ota”.

Kreikalle myönnettiin tukea näinä kolmena vuonna 174 000, 163 000 ja 72 000 euroa. Nämä summat edustavat 7—22:ta prosenttia kokonaistuesta.

Varoja käytettiin belgialaisen BOB-ohjelman mukauttamiseen kreikkalaisen kulttuurin mukaiseksi. Käytännössä varoilla rahoitettiin muun muassa julisteiden, televisio- ja radiomainosten, lehdessä julkaistujen ilmoitusten, opetusvideon, Internet-sivuston sekä yhdessä autokoulujen kanssa suunnitellun ja nuorille kuljettajille suunnatun koulutusohjelman toteutus.

Yksi Kreikassa toteutetun kampanjan tavoitteista oli vähentää alkoholin aiheuttamien liikenneonnettomuuksien määrää 15 prosenttia kolmessa vuodessa. Tilastotiedot, jotka toistaiseksi ovat väliaikaisia vuoden 2003 osalta, osoittavat, että liikenneonnettomuuksissa kuolleiden määrä on vähentynyt 22 prosenttia ajanjaksolla 2000-2003.

Komissio järjesti 27. toukokuuta 2003 Brysselissä julkisen keskustelutilaisuuden, jossa pyrittiin yhdessä kampanjan järjestäjien kanssa arvioimaan kampanjoiden tehokkuutta. Tilaisuudessa esitellyistä kampanjoista, eli muun muassa Kreikan kampanjasta, saa lisätietoja energian ja liikenteen pääosaston Internet-sivustolta (1).

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/transport/road/roadsafety/behaviour/alcohol/conf_designated_drivers_en.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/176

---

(2004/C 84 E/0216)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0219/04

esittäjä(t): Dominique Souchet (NI) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Maltan jäsenyys ja meriturvallisuus

Maltan kauppalaivastolla, joka on maailman kolmanneksi suurin, on useita öljysäiliöaluksia. Erika-säiliöalus oli rekisteröity Maltassa. Kuitenkin juuri ennen Maltan mukaantuloa Euroopan unioniin lippuvaltio Malta on yhä Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan mustalla listalla.

Ei ole siis yllätys, että 5. marraskuuta laaditussa kokonaisvaltaisessa seurantakertomuksessa (1), joka keskittyy Maltan tekemiin liittymisvalmisteluihin, myönnetään, että Malta ei todennäköisesti tyydytä liittymishetkellä ehtoja, joihin jäsenvaltioiden täytyy mukautua merenkulkualalla.

Kykeneekö Maltan merenkulkulaitos ponnisteluistaan huolimatta huolehtimaan siitä, että Maltassa rekisteröidyt alukset tarkastetaan, ja soveltamaan siten neuvoston direktiiviä 94/57/EY, vaikka nämä alukset ovat suurimmaksi osaksi kolmannesta maasta peräisin olevien varustajien omaisuutta?

Samoin kykeneekö Maltan merenkulkulaitos tarkistamaan, että tahot, jotka se valtuuttaa suorittamaan alusten tarkastukset ja katsastukset sekä antamaan alusten todistuskirjat, vastaavat todella hyväksymisen edellytyksiä?

Jos Malta ei täytä tyydyttävällä tavalla tarkastukseen ja turvallisuuteen liittyviä velvoitteita, eikö siitä voi seurata huomattava ja suhteeton rasitus ja vastuu Euroopan unionin jäseninä oleville satamavaltioille? Katsooko komissio, että näillä valtioilla on lainsäädännölliset ja taloudelliset keinot kohdata tällainen tilanne?

Koska Maltan lipun alla purjehtivia aluksia on pysäytetty yhteisön alueen satamiin hälyttävän paljon, miten komissio suunnittelee hoitavansa sellaisten aluksien tilanteen, jotka on pysäytetty useaan otteeseen muutaman kuukauden aikana?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, kuinka tärkeää on, että EU:n tulevat jäsenvaltiot noudattavat meriturvallisuutta koskevia yhteisön standardeja. Komissio on muistuttanut Maltalle 5. marraskuuta 2003 julkaistussa liittymisvalmisteluja koskevassa kokonaisvaltaisessa seuranta-kertomuksessa, että se on hyvin huolestunut etenkin lippuvaltion suorittamasta valvonnasta ja että tilannetta on parannettava kiireisesti. Komissio panee merkille, että nämä ongelmat ovat yhä olemassa, vaikka Malta onkin edistynyt seurantakertomuksen julkaisemisen jälkeen etenkin meriturvallisuutta koskevan lainsäädäntönsä saattamisessa yhteisön säännöstön mukaiseksi. Komissio seuraa tarkasti tilanteen kehitystä.

Komissio aikoo tässä yhteydessä valvoa, että Maltan viranomaiset jatkavat sitoumustensa mukaisesti ponnisteluja riittävän ammattitaitoisen henkilöstön palkkaamiseksi, jotta maa voisi täyttää lippuvaltion suorittamaa valvontaa koskevat vaatimukset.

Se, kenen omaisuutta alukset ovat, ei vaikuta ratkaisevasti direktiivin 94/57/EY (2) soveltamiseen, sillä siinä on pääasiallisesti kyse kansainvälisten yleissopimusten määräysten mukaisen tarkastus- ja katsastusjärjestelmän turvaamisesta, joka ilmenee määräyksiin liittyvän todistuskirjan antamisena tai epäämisenä.

Maltan viranomaisten on liittymispäivästä lähtien käytettävä näihin tehtäviin direktiivin säännösten mukaisesti Euroopan tasolla hyväksyttyjä laitoksia, ja sen kauppalaivastoon sovellettavien rakennus- ja ylläpitostandardien on täytettävä jonkin edellä mainitun laitoksen asettamat vaatimukset. EU:hun liittyminen parantaa näin ollen Maltan laivaston turvallisuutta, sillä Maltassa aletaan soveltaa luokitus-laitosten korkean tason takaavia yhteisön mekanismeja. Komissio aikoo seurata, että Maltan, kuten kaikkien muidenkin valtuuttavien valtioiden, viranomaiset täyttävät velvollisuutensa varmistaa joka toinen vuosi valtuutettujen laitosten valvonta.

Lisäksi komissio — joka tosin toteaa, että maltalaisalusten pysäyttämisaste on laskenut jatkuvasti ja selkeästi viime vuosina — kiinnittää erityistä huomiota siihen, että Malta on yhä Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan mustalla listalla. Komissio haluaa joka tapauksessa tarkentaa, etteivät Maltan lipun alla purjehtivien alusten pysäyttämisten seuraukset tule muuttumaan, kun Malta liittyy EU:hun. Maltan lipun alla purjehtivilta aluksilta, jotka ”on edellisten 24 kuukauden aikana pysäytetty useammin kuin kaksi kertaa jonkin Pariisin yhteisymmärrysasiakirjan allekirjoittajavaltion satamaan”, evätään todellakin satamavaltioiden suorittamaa valvontaa muuttavan direktiivin 2001/106/EY (3) säännösten mukaan pääsy jäsenvaltioiden satamiin.

Komissio pitää erittäin tärkeänä sitä, että lippuvaltio noudattaa velvoitteitaan, ja muistuttaa arvoisalle jäsenelle, että komission suunnitteleman uuden lainsäädäntöpaketin yhteydessä ollaan valmistelemassa säädösehdotusta, joka koskee kansainvälisten välineiden täytäntöönpanoa yhteisön lippuvaltioissa.

---

(1)  SEC(2003) 1206 lopullinen.

(2)  Neuvoston direktiivi 94/57/EY, annettu 22 päivänä marraskuuta 1994, alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista (EYVL L 319, 12.12.1994).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/106/EY, annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 9 5/21/EY muuttamisesta (EYVL L 19, 22.1.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/177

---

(2004/C 84 E/0217)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0225/04

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Elintarviketurvallisuus ja kehitysmaat

Edelliseen kirjalliseen kysymykseeni (E-3176/03 (1)) komissiolta saamani vastaus oli epätyydyttävä ja riittämätön.

Voisiko komissio kertoa, helpottuuko vai vaikeutuuko kehitysmaiden tuotteiden vienti Euroopan unionin markkinoille uuden elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan säännöstön tultua voimaan?

Ovatko kolmannet maat ilmaisseet kantansa komissiolle? Mikäli vastaus on myönteinen, minkälaisia kannanottoja on saatu?

Onko tehty arvioita uuden lainsäädännön vaikutuksista kehitysmaihin? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on perusteluna?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio pahoittelee, että arvoisa parlamentin jäsen pitää kirjalliseen kysymykseen E-3176/03 annettua vastausta epätyydyttävänä ja riittämättömänä. Komissio yritti antaa mahdollisimman täydellisen kuvan uuden elintarviketurvallisuutta koskevan lainsäädännön vaikutuksista kehitysmaiden kanssa käytävälle kaupalle. Komissio totesi, että kuva ei voi olla täydellinen, sillä yleisen elintarvikelainsäädännön vientiä ja tuontia käsittelevää lukua ei vielä sovelleta, ja ehdotuksista hygieniapaketiksi ja elintarvikkeiden ja rehujen valvontaa koskevaksi asetukseksi keskustellaan vielä. Komission kanta oli, että uuden lainsäädännön seurauksena tuotannon ja valvonnan rakenteita unionin ulkopuolisissa viejämaissa on mahdollisesti mukautettava, ja että on odotettavissa, että mukauttamisen vuoksi kehitysmaiden vienti saattaa vaikeutua lyhyellä aikavälillä. Komissio ilmaisi kuitenkin odottavansa, että EU:n tarjoaman kauppaan liittyvän tuen avulla ja toimintavalmiuksia kehittämällä näistä vaikeuksista voidaan selviytyä. Yksityiskohdista olisi käytävä keskusteluja EU:n ja sen kehitysmaakumppaneiden välisesti.

Komissio on ilmoittanut uutta elintarvikelainsäädäntöä koskevista ehdotuksista Maailman kauppajärjestölle (WTO:lle). Kehitysmaista vain Brasilia reagoi hygieniapakettiin. Brasilialla ei ollut perustavanlaatuisia huomautuksia ehdotuksen lähestymistavasta, mutta se esitti teknisiä ja menettelytapaa koskevia kommentteja ja aika- ja taloudellisia rajoituksia eräiden osien täytäntöönpanon osalta. WTO:n terveys- ja kasvinsuojelukomitean (SPS-komitean) kokouksissa kehitysmaat eivät reagoineet asiaan lainkaan.

Sillä välin neuvoston ja parlamentin keskustelut jatkuivat. Rehujen ja elintarvikkeiden virallista valvontaa koskevan asetusehdotuksen (2) vaikutus kehitysmaihin oli eräs keskustelujen aiheista. Niiden tuloksena jäsenvaltiot ehdottivat, että ehdotuksen 50 artiklassa velvotettaisiin komissiota kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti tukemaan kehitysmaita niiden yleisessä elintarviketurvallisuuspolitiikassa ja institutionaalisten valmiusten rakentamisessa, jotta ne pystyvät täyttämään Euroopan yhteisön vaatimukset. Jäsenvaltiot ehdottivat myös, että tekstistä poistettaisiin vaatimus, jonka mukaan unionin ulkopuolisten viejämaiden olisi laadittava valvontasuunnitelma EU:hun suuntautuvan tuonnin ehtona. Sen sijaan komissio voisi pyytää unionin ulkopuolisilta mailta tietoja niiden valvontajärjestelmistä ja erityisten toimenpiteiden toteuttamista niiden perusteella. Nämä keskustelut paljastivat myös, että joillain aloilla, kuten puutarhanviljelyssä, jotkin kehitysmaat eivät ole vielä perustaneet valvontajärjestelmiä. Nämä aiheet ovat osa toimielintenvälistä vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on ehdotuksen nopea hyväksyminen. Niiden välineiden avulla, joiden on määrä sisältyä lopulliseen tekstiin — mukaan luettuna siirtymäkaudet — nykyisen kaupankäynnin odotetaan voivan jatkua, vaikka tietyllä alalla kolmansissa maissa ei olisikaan toimivaltaista valvontaviranomaista. Samanaikaisesti voidaan pyrkiä lisäämään näiden maiden institutionaalisia valmiuksia.

Komissio viimeistelee juuri sisäisiä menettelyjään aloittaakseen tutkimuksen, jossa arvioidaan rehujen ja elintarvikkeiden virallista valvontaa koskevan asetusehdotuksen mahdollista vaikutusta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen maiden (AKT-maiden) kanssa käytävään kauppaan, ja josta se odottaa suosituksia siitä, kuinka kauppaan liittyvä tuki auttaisi kehitysmaita mukauttamaan järjestelmiään. Komissio on kiinteässä yhteydessä AKT-maihin edellä mainitun tutkimuksen osalta.

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004.

(2)  KOM(2003) 52.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/178

---

(2004/C 84 E/0218)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0238/04

esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Köysiratalaitteistojen turvallisuutta koskevan direktiivin täytäntöönpano

Euroopan unioni hyväksyi äskettäin köysiratalaitteistojen turvallisuutta koskevan direktiivin. Jäsenvaltiot huolehtivat sen täytäntöönpanosta kansallisella lainsäädännöllä.

Köysiratalaitteistoille asetettavien vaatimusten säätely kuuluu Saksan liittotasavallassa osavaltioille. Saksan osavaltioihin kuuluu kaupunkiosavaltioita (Hampuri, Bremen tai Berliini) sekä alavien rannikkoseutujen osavaltioita (Mecklenburg-Vorpommern tai Schleswig-Holstein).

Lehdistö on raportoinut, että komissio aikoo pakottaa sakon uhalla myös tällaiset osavaltiot panemaan köysiratalaitteistoja koskevan lain täytäntöön. Pitääkö tämä paikkansa, vaikka näissä osavaltioissa ei topografiasta johtuen koskaan voida ottaa käyttöön köysiratoja?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Henkilökuljetukseen tarkoitetuista köysiratalaitteistoista 20. maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/9/EY (1) 21 artiklan mukaan jäsenvaltioiden oli saatettava voimaan direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 3. toukokuuta 2002.

Saksan piti tuohon määräaikaan mennessä suorittaa tarpeelliset toimet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komission tietojen mukaan näin ei ole kokonaan tapahtunut, koska ainoastaan seuraavat osavaltiot ovat antaneet kyseiset säädökset: Baden-Würtemberg, Bayern, Brandenburg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Sachsen-Anhalt ja Thüringen.

Tämän vuoksi komissio on EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti pyytänyt Saksaa esittämään huomautuksensa asiassa (16. syyskuuta 2002 päivätty kirje) ja lähettänyt perustellun lausunnon (19. joulukuuta 2002). Tämän jälkeen komissio nosti 16. lokakuuta 2003 EY-tuomioistuimessa kanteen, jossa se katsoo, että Saksa ei ole noudattanut direktiivin mukaisia jäsenyysvelvoitteitaan, koska se ei ole antanut tarpeellisia säädöksiä saattaakseen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään.

On tarkennettava, että direktiivi ei kata itse köysiratalaitteiston käyttöä. Siinä määritellään köysirata-laitteiston suunnittelua, rakentamista ja käyttöön ottoa koskevat keskeiset turvallisuusvaatimukset. Direktiivi perustuu EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan ja sen tavoitteena on myös poistaa vapaan liikkuvuuden esteet köysiratalaitteiston turvallisuutta varmistavilta alajärjestelmiltä ja komponenteilta, jotka missä tahansa yhteisön alueella, myös sellaisella alueella, jossa ei ole köysiratalaitteistoja, kotipaikkaansa pitävä valmistaja asettaa markkinoille 3. toukokuuta 2004 jälkeen.

EY-tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltio ei voi perustella sillä, että direktiivillä ei ole soveltamisalaa, että se ei ole määräajassa saattanut direktiiviä osaksi lainsäädäntöään (2).

Lopuksi vaikuttaa siltä, että köysiratalaitteiston käyttöä ei voida sulkea suoralta kädeltä pois missään osavaltiossa, koska kuten direktiivin ensimmäisessä johdantokappaleessa säädetään, kyseistä laitteistoa voidaan käyttää vuoriston matkailukohteiden lisäksi myös kaupunkiliikenteessä.

---

(1)  EYVL L 106, 3.5.2000.

(2)  Ks. asia C-339/87, komissio v. Alankomaat, tuomio 15.3.1990, Kok. 1990, s. I-851, 22 kohta ja asia C-214/98, komissio v. Kreikka, tuomio 16.11.2000, Kok. 2000, s. I-9601, 22 kohta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/179 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/179

---

(2004/C 84 E/0219)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0242/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Parkinsonintauti

Maailman terveysjärjestön mukaan maailmassa on neljä miljoonaa parkinsonintautiin sairastunutta. Euroopassa heitä on 1,6 henkilöä sataa yli 65-vuotiasta kohden. Yhdelle henkilölle viidestäsadasta kehittyy parkinsonintauti, joka on neljänneksi yleisin hermostollinen sairaus epilepsian, aivoverisuonisairauksien ja alzheimerintaudin jälkeen. Väestön vanhetessa tilanne huononee: vuonna 2020 Euroopassa on 40 prosenttia enemmän yli 75-vuotiaita kuin vuonna 1990, mikä todennäköisesti nostaa parkinsonintau-din yhdeksi kansanterveyden prioriteetiksi, ja terveydenhoitokulut kasvavat huomattavasti. Yksi tehokkaimpia kirurgisia hoitomuotoja on subtalaaminen aivostimulaatio. Aivoihin asennetaan sydämentahdistajan tapainen laite, jolla välitetään sähköisiä impulsseja tarkoin määrättyyn aivojen osaan sairauden invalidisoivien oireiden hoitamiseksi. Stimulaation astetta voidaan säätää ja vaikutukset ovat reversiibelejä. Kuitenkin niiden potilaiden määrä, jotka voivat tätä uutta hoitoa saada, on valitettavasti hyvin vähäinen. Esimerkiksi Sveitsissä hoitoa saa 29,4 prosenttia, Ranskassa 9,8 prosenttia, Espanjassa 8,4 prosenttia, Saksassa 5,2 prosenttia ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 4,6 prosenttia potilaista. Italiassa tätä hoitoa on tarjolla viidelle prosentille potilaista.

| 1. | Onko komissio tietoinen näistä luvuista, jotka kertovat hälyttävästä tilanteesta Euroopan kansanterveydessä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen näistä luvuista, jotka kertovat hälyttävästä tilanteesta Euroopan kansanterveydessä?

| 2. | Onko komissio suunnitellut jäsenvaltioiden terveydenhoitoviranomaisten kanssa parkinsonintaudin vaikutusten seuraamista Euroopan väestössä? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio suunnitellut jäsenvaltioiden terveydenhoitoviranomaisten kanssa parkinsonintaudin vaikutusten seuraamista Euroopan väestössä?

| 3. | Pitääkö komissio tarpeellisena parkinsonintautia koskevan tiedotuskampanjan järjestämistä, kun otetaan huomioon, että sairauden aikainen toteaminen ja hoidon aloittaminen hidastaa sen etenemistä? |
| --- | --- |

3.

Pitääkö komissio tarpeellisena parkinsonintautia koskevan tiedotuskampanjan järjestämistä, kun otetaan huomioon, että sairauden aikainen toteaminen ja hoidon aloittaminen hidastaa sen etenemistä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

| 1. | Parkinsonin tautia esiintyy 0,6 prosentilla 65-vuotiaista. Sairastuneiden määrä kohoaa 3,5 prosenttiin 85-vuotiailla ja sitä vanhemmilla sukupuolesta paljon riippumatta. Se on yksi yleisimmistä iäkkäiden hermostorappeumasairauksista. Valtioiden välillä ei vaikuta olevan suuria eroja (tiedot ovat saatavilla Espanjasta, Ranskasta, Italiasta ja Alankomaista vuodelta 1997) (lähde: L'Etat de santé de la population dans l'UE, Sanco C, 2003).
  Ei ole vakuuttavia todisteita siitä, että taudin esiintyminen vaihtelisi Euroopan eri valtioissa. Arvioiden mukaan EU:ssa asuu 400 000 miestä ja 540 000 naista, jotka ovat yli 65-vuotiaita ja kärsivät Parkinsonin taudista. Huomattavassa osassa tapauksia Parkinsonin tauti on kuitenkin piilevänä.
  Komissio rahoitti vuonna 1998 tutkimuksen, jossa tutkittiin sairaalakäyntien määrää tietyissä EU-maissa Alzheimerin taudin ja muiden hermostorappeumasairauksien (kuten Parkinsonin taudin) vuoksi, mutta eri ajanjaksoilla. Tulokset osoittivat Parkinsonin taudin vain harvoin sairaalahoitoa vaativaksi sairaudeksi.
  Parkinsonin tauti on vakava sairaus, kuten kaikki muutkin väestön ikääntymisestä johtuvat sairaudet, joiden seurauksena on invaliditeetti. ”Terveys ja ikääntyminen” on yksi tärkeimmistä teemoista yhteisön kansanterveyttä koskevan vuoden 2004 työsuunnitelman ensimmäisessä ohjelmalohkossa, jonka aiheena on terveystiedotus. |
| --- | --- |

1.

Parkinsonin tautia esiintyy 0,6 prosentilla 65-vuotiaista. Sairastuneiden määrä kohoaa 3,5 prosenttiin 85-vuotiailla ja sitä vanhemmilla sukupuolesta paljon riippumatta. Se on yksi yleisimmistä iäkkäiden hermostorappeumasairauksista. Valtioiden välillä ei vaikuta olevan suuria eroja (tiedot ovat saatavilla Espanjasta, Ranskasta, Italiasta ja Alankomaista vuodelta 1997) (lähde: L'Etat de santé de la population dans l'UE, Sanco C, 2003).

Ei ole vakuuttavia todisteita siitä, että taudin esiintyminen vaihtelisi Euroopan eri valtioissa. Arvioiden mukaan EU:ssa asuu 400 000 miestä ja 540 000 naista, jotka ovat yli 65-vuotiaita ja kärsivät Parkinsonin taudista. Huomattavassa osassa tapauksia Parkinsonin tauti on kuitenkin piilevänä.

Komissio rahoitti vuonna 1998 tutkimuksen, jossa tutkittiin sairaalakäyntien määrää tietyissä EU-maissa Alzheimerin taudin ja muiden hermostorappeumasairauksien (kuten Parkinsonin taudin) vuoksi, mutta eri ajanjaksoilla. Tulokset osoittivat Parkinsonin taudin vain harvoin sairaalahoitoa vaativaksi sairaudeksi.

Parkinsonin tauti on vakava sairaus, kuten kaikki muutkin väestön ikääntymisestä johtuvat sairaudet, joiden seurauksena on invaliditeetti. ”Terveys ja ikääntyminen” on yksi tärkeimmistä teemoista yhteisön kansanterveyttä koskevan vuoden 2004 työsuunnitelman ensimmäisessä ohjelmalohkossa, jonka aiheena on terveystiedotus.

| 2. | Edellisessä terveyden seurantaohjelmassa ei ole käsitelty lainkaan tai on käsitelty vain vähän hermostorappeumasairauksia (Parkinsonin tauti mukaan luettuna), muutoin kuin edellä mainituissa aloitteissa (ainoa poikkeus oli Alzheimerin tauti).
  Uudessa kansanterveyttä koskevassa yhteisön ohjelmassa vuosille 2003—2008 luodaan järjestelmä sairauksista tiedottamiselle ja niiden valvomiseksi. Vakavia ja kroonisia sairauksia varten on myös perustettu erityistyöryhmä, jonka tehtäväkenttään muiden muassa hermostorappeumasairaudet kuuluvat. |
| --- | --- |

2.

Edellisessä terveyden seurantaohjelmassa ei ole käsitelty lainkaan tai on käsitelty vain vähän hermostorappeumasairauksia (Parkinsonin tauti mukaan luettuna), muutoin kuin edellä mainituissa aloitteissa (ainoa poikkeus oli Alzheimerin tauti).

Uudessa kansanterveyttä koskevassa yhteisön ohjelmassa vuosille 2003—2008 luodaan järjestelmä sairauksista tiedottamiselle ja niiden valvomiseksi. Vakavia ja kroonisia sairauksia varten on myös perustettu erityistyöryhmä, jonka tehtäväkenttään muiden muassa hermostorappeumasairaudet kuuluvat.

| 3. | Yhteisön terveysohjelmasta voidaan rahoittaa toimia, joilla pyritään toteuttamaan sen tavoitteet. Ehdotuspyyntö julkaistaan lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.

Yhteisön terveysohjelmasta voidaan rahoittaa toimia, joilla pyritään toteuttamaan sen tavoitteet. Ehdotuspyyntö julkaistaan lähitulevaisuudessa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/180 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/180

---

(2004/C 84 E/0220)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0244/04

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle

(27. tammikuuta 2004)

Aihe:   Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma — veden kustannukset ja hinta

Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmasta 5. heinäkuuta 2001 annettuun lakiin nro 10/2001 sisältyy arvio veden kustannuksista, joka on täysin erilainen kuin riippumattomissa tutkimuksissa, kuten Fundación Nueva Cultura del Aguan tutkimuksessa, jonka mukaan keskimääräiset kustannukset käyttäjille ovat 0,45 euroa vesikuutiometriltä, kun Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta talouden ja ympäristön näkökulmasta puolustavan Espanjan hallituksen luvut osoittavat 0,205 euron kustannuksia.

Komissio on pyytänyt Espanjan hallitukselta lisätietoja Ebron juoksuttamisesta saatavan veden hinnasta ja kustannuksista, sillä Espanjan hallituksen ja muiden järjestöjen esittämissä taloudellisissa tutkimuksissa on ollut epätarkkuuksia ja eroja.

Katsooko komissio, että Espanjan hallitus on perustellut vakuuttavasti, että Ebrosta johdetun veden kuutiometrihinta on pienempi Murciassa tai Almeríassa — satojen kilometrien päässä ja useiden pumppausten jälkeen — kuin Barcelonassa? Pitääkö komissio oikeina Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelman talousarvioon sisältyviä hintoja ja kustannuksia vai merkitsevätkö ne piilotukea tiettyjen yhteisön alueiden tuotannolle tai elinkeinoille ja näin kilpailun vääristämistä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Mitä tulee ehdotuksen mukaan Ebron juoksuttamisesta saatavan veden arvioituun hintaan, komissio on tietoinen Espanjan hallituksen ja järjestöjen, kuten Foundation for a New Water Culturen, tekemien hinta-arvioiden eroista.

Komissio on lisäksi tietoinen siitä, että hinta, jonka yksityisten käyttäjien arvioidaan maksavan Barcelonassa, saattaa olla huomattavasti korkeampi kuin maanviljelijöille Almeriaan ja Murciaan toimitettavan veden hinta. Koko EU:ssa yksittäisten veden kuluttajien maksama hinta on perinteisesti huomattavasti korkeampi kuin maanviljelijöiden maksama hinta.

Yhteisön vesipolitiikasta annetun puitedirektiivin (yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (1)) 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on noudatettava vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen periaatetta, käytettävä hinnoitteluun liittyviä kannustimia edistämään veden tehokasta käyttöä ja saavutettava kohtuudenmukai-nen tasapaino jaettaessa kustannuksia erilaisten vedenkäyttäjien kesken. Hinnoittelujärjestelyistä päätettäessä jäsenvaltiot voivat kuitenkin ottaa huomioon sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat sekä maantieteelliset olot ja ilmasto-olot.

Joulukuussa 2003 komissio vastaanotti neljä erillistä, mutta toisiinsa liittyvää pyyntöä siitä, että yhteisön varoilla tuettaisiin Ebron juoksuttamiseen tarvittavan infrastruktuurin rakentamista. Komissio arvioi parhaillaan näitä pyyntöjä rakennerahastoihin ja koheesiorahastoihin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen valossa. Osa tästä arvioinnista sisältää arvion hankkeiden taloudellisesta ja rahoituksellisesta oikeutuksesta.

---

(1)  EYVL L 327, 22.12.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/181

---

(2004/C 84 E/0221)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0245/04

esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle

(27. tammikuuta 2004)

Aihe:   Raportit OPTAn päätöksiä koskevista vaikutuksista

Alankomaissa pannaan parhaillaan täytäntöön EU:n televiestintäpakettia uudella televiestintälailla. Uudessa laissa televiestintäalan valvontaviranomaisen OPTAn valta lisääntyy.

Tammikuussa 2003 parlamentin toinen kamari hyväksyi muutoksen, jonka perusteella OPTAn päätöksiä valvotaan etukäteen. OPTAn on liitettävä kaikkiin tärkeisiin päätöksiin kattava raportti päätöksen vaikutuksista. Raportissa selvitetään, mitä seurauksia toimenpiteellä on yritykseen ja mitä vaihtoehtoja on olemassa.

OPTAn päätösten jälkikäteisarviointi on jo olemassa, sillä yrityksillä on oikeus viedä OPTAn päätökset tuomioistuimen käsiteltäväksi. Lisäksi OPTAn on esitettävä päätöksensä muille televiestintäalan valvontaviranomaisille EU:ssa.

| 1. | Katsooko komissio, että kun otetaan huomioon, että OPT Aa jo valvotaan, että kyseessä on tarpeeton todistustaakka, joka viivästyttää OPTAn päätöksiä ja rajoittaa sen mahdollisuuksia? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että kun otetaan huomioon, että OPT Aa jo valvotaan, että kyseessä on tarpeeton todistustaakka, joka viivästyttää OPTAn päätöksiä ja rajoittaa sen mahdollisuuksia?

| 2. | Katsooko komissio, että viivästykset heikentävät OPTAn päättäväistä toimintaa ja siten antavat etua markkinoita hallitseville yrityksille ja johtavat monopolin säilymiseen pitempään? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että viivästykset heikentävät OPTAn päättäväistä toimintaa ja siten antavat etua markkinoita hallitseville yrityksille ja johtavat monopolin säilymiseen pitempään?

| 3. | Onko parlamentin määräys komission mielestä jonkin televiestintäpakettiin kuuluvan määräyksen vastainen ja niiden asetusten tarkoituksen vastainen, joita jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansalliseen lainsäädäntöön? |
| --- | --- |

3.

Onko parlamentin määräys komission mielestä jonkin televiestintäpakettiin kuuluvan määräyksen vastainen ja niiden asetusten tarkoituksen vastainen, joita jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansalliseen lainsäädäntöön?

| 4. | Jos vastaus on myönteinen, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa? |
| --- | --- |

4.

Jos vastaus on myönteinen, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Samoin kuin oli asianlaita komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen edelliseen, kiinteästi samaan aiheeseen liittyvään kysymykseen (P-2753/03 (1)), komissio ei ole saanut ilmoitusta Alankomaiden viranomaisilta lainsäädäntötoimista, joilla pannaan täytäntöön sähköistä viestintää koskeva uusi sääntelykehys.

Niiden tietojen lisäksi, jotka annettiin vastauksessa yllä mainittuun kirjalliseen kysymykseen, 17. joulukuuta 2003 käynnistettiin EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla rikkomusmenettelyn toinen vaihe Alankomaita vastaan perusteina muun muassa ilmoittamatta jättäminen täytäntöönpanotoimista (2). Koska komissio ei ole vielä saanut Alankomaiden viranomaisilta ilmoitusta täytäntöönpanotoimista, ei ole vielä mahdollista määritellä, onko lainsäädäntö, jolla uusi sääntelykehys pannaan täytäntöön Alankomaissa, kehyksen säännösten mukainen, myös mitä tulee kansallisen sääntelyviranomaisen harkintavaltaan.

Komissio analysoi Alankomaiden uutta sääntelykehystä täytäntöönpanevat lainsäädäntötoimet sen jälkeen, kun niistä on ilmoitettu, ja mikäli ne eivät ole säännösten mukaisia, komissio saattaa ehdottaa rikkomusmenettelyn käynnistämistä. Mikäli direktiivin vaatimusten noudattamatta jättäminen jatkuu, komissio saattaa päättää kääntyä yhteisön tuomioistuimen puoleen julkaistuaan perustellun lausuntonsa. Kuten arvoisa jäsen varmasti muistaakin, ainoastaan tuomioistuimella on toimivalta päättää, tapahtuuko saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä laillisesti.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 755.

(2)  IP/03/1750, 17.12.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/182 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/182

---

(2004/C 84 E/0222)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0250/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Jalkapallotuomarien eläkeikä

Pierluigi Collina on maailman paras jalkapallotuomari, ja hänet on äänestetty lajin parhaaksi tuomitsijaksi kuudesti. Vuonna 2005 hän ei kuitenkaan voi enää tuomita, koska Italiassa hänen ammatissaan virallinen eläkeikä on 45 vuotta. Muissakin jäsenvaltioissa jalkapallotuomarien eläkeikä on 45 vuotta.

Onko tämä sääntö komission mielestä yhteisön lainsäädännön mukaan ikään perustuvaa syrjintää?

Onko tämä sääntö komission mielestä vastoin yhteisön työlainsäädäntöä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komissio ei voi arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella ottaa kantaa tähän nimenomaiseen tapaukseen, koska

| — | sääntöä näytetään sovellettavan kaikkiin tuomariryhmiin, ja on tarpeen tietää, onko kyseessä aidosti urheilua koskeva sääntö. Toiminnalta edellytetään nimittäin taloudellista ulottuvuutta, jotta yhteisön säännöt tulisivat sovellettaviksi (1), |
| --- | --- |

—

sääntöä näytetään sovellettavan kaikkiin tuomariryhmiin, ja on tarpeen tietää, onko kyseessä aidosti urheilua koskeva sääntö. Toiminnalta edellytetään nimittäin taloudellista ulottuvuutta, jotta yhteisön säännöt tulisivat sovellettaviksi (1),

| — | ei ole tietoa mahdollisista syistä, joilla urheilujärjestöt perustelevat tällaisen ikärajan asettamista. |
| --- | --- |

—

ei ole tietoa mahdollisista syistä, joilla urheilujärjestöt perustelevat tällaisen ikärajan asettamista.

Näin ollen komissio voi ainoastaan todeta, että yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetussa neuvoston direktiivissä 2000/78/EY (2) kielletään syrjintä työssä muun muassa iän perusteella. Direktiivi oli määrä saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 2. joulukuuta 2003 mennessä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tarvittaessa hyödyntää 2. joulukuuta 2003 alkavaa kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöön panemiseksi. Belgia, Saksa, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa käyttää tämän kolmen vuoden lisäajan, ja Tanska on ilmoittanut käyttävänsä yhden vuoden lisäajan. Italia on saattanut direktiivin 2000/78/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään 13. elokuuta 2003 annetulla asetuksella nro 216, joka tuli voimaan 28. elokuuta 2003. Koska Italia on saattanut direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, yksittäiset syrjintää koskevat valitukset olisi osoitettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti kansallisille tuomioistuimille.

Lisäksi komissio muistuttaa, että direktiivin 6 artiklassa sallitaan oikeutettu ikään perustuva erilainen kohtelu tietyissä olosuhteissa, jos sillä on objektiivisesti perusteltu oikeutettu tavoite ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen. Ikärajoja voidaan asettaa ainoastaan, jos se on objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltua.

---

(1)  Yhdistetyt asiat C-51/96 ja C-191/97, ”Deliège”.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/183 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/183

---

(2004/C 84 E/0223)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Leipien merkinnät

Italian leipurit ovat ryhtyneet yhteen ääneen puolustamaan ammattiryhmäänsä. He ovat itse asiassa laatineet lakiesityksen, jossa säädettäisiin, että ilmausta ”tuore leipä” voitaisiin käyttää vain leivästä, joka on valmistettu perinteisesti ja joka myydään valmistuspäivänään. Vastaavasti nimitystä ”leipomo” voitaisiin käyttää vain yrityksistä, joissa tuotantoprosessi viedään alusta loppuun, ja vain näillä olisi mahdollisuus käyttää leivässään merkintää ”tuoretta leipää”. Italian ja koko Euroopan leipureilla on jo vuosia ollut ongelmana vastata valintamyymälöissä myytävän leivän mukanaan tuomaan kilpailuun. Useimmissa tapauksissa on kyse tuotteesta, joka leivotaan osittain tuotantolaitoksessa, pakastetaan ja kuljetetaan myyntipisteisiin, joissa ne paistetaan uuneissa ja saavat vastaleivotun leivän kaltaisen värin, ulkonäön ja maun. Tällaisen järjestelyn turvin valintamyymälät ovat äärimmäisen kilpailukykyisiä markkinoilla, koska ne pystyvät pitämään tuotantokustannukset alhaisina. Leipuri, joka harjoittaa ammattiaan perinteisesti, joutuu — tuotteensa luonteen vuoksi — tekemään työtä yöaikaan ja maksamaan näin ollen korkeampaa palkkaa työntekijöilleen, mikä nostaa huomattavasti tuoreen leivän hintaa. Niinpä kuluttajat — kuten viimeaikaiset kyselyt osoittavat — pyrkivät taloudellisista syistä ostamaan leipänsä yhä useammin valintamyymälöistä. Usein heidän valintansa kuitenkin perustuu virheellisiin perustietoihin, sillä he saattavat olla vakuuttuneita, että heidän ostamansa leipä on perinteisen leipomon leipää eikä vain sen kaltaista leipää.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko mahdollista ottaa Euroopassa käyttöön merkintä, joka osoittaa leivän laadun ja tuoreuden? |
| --- | --- |

1.

Onko mahdollista ottaa Euroopassa käyttöön merkintä, joka osoittaa leivän laadun ja tuoreuden?

| 2. | Miten komissio suhtautuu asiaan? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio suhtautuu asiaan?

| 3. | Miten komission mielestä tehokkaimmin voitaisiin turvata perinteisten leipomoiden tulevaisuus, kun otetaan huomioon, että esimerkiksi edellisvuonna yli kaksi tuhatta leipomoa joutui Saksassa sulkemaan ovensa ja Etelä-Ranskassa leipää myydään lähes yksinomaan valintamyymälöissä? |
| --- | --- |

3.

Miten komission mielestä tehokkaimmin voitaisiin turvata perinteisten leipomoiden tulevaisuus, kun otetaan huomioon, että esimerkiksi edellisvuonna yli kaksi tuhatta leipomoa joutui Saksassa sulkemaan ovensa ja Etelä-Ranskassa leipää myydään lähes yksinomaan valintamyymälöissä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Yhteisön alueella saatavilla olevien leipomotuotteiden valikoima on erittäin suuri, mikä johtuu erilaisista alueellisista ja paikallisista tavoista ja perinteistä.

Kuten kysymyksessä lisäksi todetaan, kyseisiä tuotteita valmistetaan useimmiten kokonaan tai osittain siellä missä niitä myydäänkin, eikä niitä siis juuri siirretä jäsenvaltiosta toiseen.

Tästä seuraa, että leipomotuotteita koskevien yhteisön korkeatasoisten yhdenmukaistamisnormien toteuttaminen olisi vaikeaa, eikä sille ole objektiivista tarvetta.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin toissijaisuusperiaatteen puitteissa antaa kansallisia säädöksiä EY:n perustamissopimuksen 28—30 artiklan määräykset huomioon ottaen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/184

---

(2004/C 84 E/0224)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0256/04

esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukainen ehdotuspyyntö VP/2002/6

Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukaisen ehdotuspyynnön kohdassa 4 määritellään, mitkä tahot voivat tehdä ehdotuksen, ja toisaalta, mitkä järjestöt voivat osallistua siihen.

Mitä tulee kansalaisjärjestöihin toimimiseen hakijoina, kyseisen kohdan 4 voi tulkita siten, että kansalaisjärjestön on täytettävä toinen seuraavista ehdoista:

| — | Alakohdan 1 mukaisesti kansalaisjärjestön on toimittava Euroopan laajuisesti. Koska ei ole olemassa erityistä järjestöjä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, kansalaisjärjestöjen ainoa mahdollisuus osoittaa toimivansa Euroopan laajuisesti on avata toimisto kolmeen tai useampaan jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

—

Alakohdan 1 mukaisesti kansalaisjärjestön on toimittava Euroopan laajuisesti. Koska ei ole olemassa erityistä järjestöjä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, kansalaisjärjestöjen ainoa mahdollisuus osoittaa toimivansa Euroopan laajuisesti on avata toimisto kolmeen tai useampaan jäsenvaltioon.

| — | Alakohdan 4 mukaisesti hakija voi olla kansainväliset rajat ylittävä järjestöjen verkosto, joka on perustettu laillisesti tai vastaa sitä. Tämä vaatimus on juridisesti epämääräinen, koska kansainväliset rajat ylittävää verkostoa ei ole olemassa kansallisessa eikä yhteisön lainsäädännössä, joten sitä ei voi perustaa laillisesti tai sitä vastaavalla tavalla. |
| --- | --- |

—

Alakohdan 4 mukaisesti hakija voi olla kansainväliset rajat ylittävä järjestöjen verkosto, joka on perustettu laillisesti tai vastaa sitä. Tämä vaatimus on juridisesti epämääräinen, koska kansainväliset rajat ylittävää verkostoa ei ole olemassa kansallisessa eikä yhteisön lainsäädännössä, joten sitä ei voi perustaa laillisesti tai sitä vastaavalla tavalla.

Eikö komissio katso, että kyseinen kokoon perustuva rajoitus sekä tällainen epäselvä määritelmä voivat muodostaa todellisen esteen naisjärjestöjen osallistumiselle tai jopa edistää sitä, että naisjärjestöjä jää pois ehdotuksen tekijöiden joukosta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan yhteisön toimintaohjelman (2001-2005) (1) mukaan valtioiden rajat ylittäviä yhteisön toimia toteutetaan kyseisessä ohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ohjelman puitteissa toteutettavat toimintatyypit on jaettu kolmeen osaan, ja näistä kolmanteen (”valmiuksien vahvistaminen”) sisältyvät säädökset valtioiden rajat ylittävistä vaihtotoimista, joissa on mukana toimijoita vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Näitä toimia ”voivat toteuttaa hallituksista riippumattomat järjestöt tai Euroopan tason työmarkkinaosapuolet, alueellisten tai paikallisten viranomaisten valtioiden rajat ylittävät verkostot sekä naisten ja miesten tasa-arvoa edistävät järjestöt”.

Kysymyksen kohteena oleva ehdotuspyyntö (VP/2002/6) esitettiin edellä kuvatuissa puitteissa. Komissio päätti korostaa kansainvälistä näkökulmaa niissä toimissa, joiden rahoitukseen se osallistuu, vahvistamalla sellaiset valintakelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteet, joilla rohkaistaan hallituksista riippumattomia järjestöjä, viranomaisia ja naisjärjestöjä, myös pieniä, muodostamaan yhteenliittymiä hankkeiden eurooppalaisen arvonlisän vahvistamiseksi.

---

(1)  Neuvoston päätös 2001/51/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman perustamisesta, EYVL L 17, 19.1.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/185

---

(2004/C 84 E/0225)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0257/04

esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman (2001—2005) mukainen ehdotuspyyntö VP/2002/6

Jotta saisin tietää, miten kohta 4 tulkitaan ja miten se vaikuttaa naisjärjestöjen osallistumiseen, pyydän komissiolta luetteloa ehdotuksia tehneistä hakijoista sekä luetteloa hakijoista, joiden ehdotus on ollut menestyksekäs vuoden 2003 ehdotuspyynnön yhteydessä.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Avoimella ehdotuspyynnöllä VP/2002/6 saatujen hanke-ehdotusten luettelo ja kyseisen ehdotuspyynnön pohjalta tuensaajiksi valittujen hankkeiden luettelo lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Hyväksyttyjen hankkeiden luettelo julkaistaan mahdollisimman pian Euroopan yhteisöjen toimielinten Internet-sivustolla Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23. joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (1) 169 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Luettelo laadittiin ehdotuspyynnössä ilmoitettujen hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 357, 31.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/186

---

(2004/C 84 E/0226)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0258/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kambodzan opposition jäsenien murhat

Viime tammikuun 22. päivänä kambodžalainen ammattiyhdistysjohtaja Chea Vichea murhattiin keskellä päivää Phnom Penhin keskustassa. 3 6-vuotias Chea Vichea oli Kambodžan kuningaskunnan työntekijöiden itsenäisen ammattiyhdistyksen puheenjohtaja. Tämän liikkeen hän oli itse perustanut oppositiojohtajan Sam Rainsyn kanssa vuonna 1996. Yli 38 000-jäsenisenä se on ylivoimaisesti toimeliain ja tärkein ammattiyhdistys. Viime vuoden heinäkuussa Chea Vichea oli saanut matkapuhelimeensa tappouhkaus-puheluita sekä -viestejä. Poliisi oli onnistunut tunnistamaan viestit lähettäneen henkilön, mutta koska kyse oli hyvin vaikutusvaltaisesta henkilöstä, poliisi oli ilmoittanut Chea Vichealle, ettei se voinut suojella häntä ja oli neuvonut Vicheaa lähtemään maasta. Chea Vichea oli tehnyt ilmoituksen tästä tapahtumajaksosta myös Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustoimistoon. Yhdysvaltojen ulkoasiainministeriö on välittömästi ja tiukkasanaisesti tuominnut tämän murhan, joka on viimeisin tapaus pitkässä poliittisten tappojen ja tappoyrityksien sarjassa, joka on kohdistunut viime kuukausien ja viime viikkojen aikana Sam Rainsyn puolueen jäseniin. Tämä oppositiopuolue muodostaa yhdessä FUNSINPEC-puolueen kanssa Demokraattisen liiton. Esimerkiksi viime tammikuun 10. päivänä murhattiin Lay Kong. Saman kohtalon kokivat 15. tammikuuta Chhin La ja Keo Chan. Sen sijaan Chhoeum Chhoeung onnistui 16. tammikuuta kuin ihmeen kautta pelastumaan murhayrityksestä paeten alueensa Sam Rainsy-puolueen (PSR) päämajaan. Useat politiikantuntijat katsovat vastuun tästä jännitteiden ja terroritekojen ilmapiiristä kuuluvan pääministeri Hun Senille ja hänen lähipiirilleen, joiden tarkoituksena on alistaa oppositio pääministerin mielivaltaan uuden hallituksen muodostamisessa.

Onko komissio reagoinut virallisesti näihin murhiin, joiden uhreiksi poliittiset henkilöt ja aktivistit ovat viime viikkojen aikana Kambodžassa joutuneet? Mihin aloitteisiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä ilmaistakseen pääministeri Hun Senille, että näitä toimintatapoja on ehdottomasti mahdotonta hyväksyä? Eikö komissio katso, että tällainen tilanne vaatisi kansainvälisen yhteisön voimakasta ja samansuuntaista väliintuloa? Eikö komissio katso, että se voisi ehdottaa neuvostolle yhteisen aloitteen tekemistä Yhdysvaltojen, Japanin ja Australian kanssa päästäkseen tehokkaan yhteistyön avulla kehittämään poliittista ratkaisua vakavaan kriisin, johon Kambodža on joutunut tällä hetkellä?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komissio yhtyy täysin arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin huolenaiheisiin, jotka koskevat viimeaikaista väkivaltaa ja sitä pelon ja rankaisemattomuuden ilmapiiriä, joka vallitsee edelleen Kambodžassa.

Komissio toivoo vilpittömästi, että Kambodžan viranomaiset ryhtyvät asianmukaisia oikeusmenettelyjä noudattaen kaikkiin tarvittaviin toimiin viimeaikaisten väkivaltaisuuksien selvittämiseksi. Komissio kannattaa myös sitä, että kaikkia Kambodžan poliittisia puolueita kehotetaan jatkamaan neuvotteluja rakentavasti ja rauhanomaisesti, jotta uusi hallitus voitaisiin muodostaa nopeasti.

Komissio ja jäsenvaltiot jatkavat Phnom Penhissä Kambodžan tilanteen tiivistä seurantaa, ja ne ovat valmiita harkitsemaan uusia toimia, joilla voitaisiin löytää ratkaisu tähän poliittiseen umpikujaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/186

---

(2004/C 84 E/0227)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0260/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Blue tongue -tauti — Lazion tuottajien suojeleminen

Italiassa, Espanjassa, Kreikassa ja Ranskassa puhkesi lampaiden blue tongue -tautiepidemia vuonna 2000. Sen seurauksena ryhdyttiin toimiin tämän ”sinikielitaudin” torjumiseksi ja kitkemiseksi.

Tällä hetkellä virasta ei ole todettu esiintyvän Italiassa, joten vuosirokotukset eivät enää ole tarpeen. Näinä vuosina Lazion alue on käyttänyt huomattavasti voimavaroja täyttääkseen yhteisön asettamat velvoitteet ajoissa. Lazion alueen karjankasvattajat ovat kuitenkin huolestuneet siitä, onko järkevää jatkaa eläinten rokotuksia, koska vielä ei ole tieteellistä varmuutta rokotusten vaarattomuudesta. Eräissä tapauksissa viime vuosien pakkorokotukset ovat vahingoittaneet eläimiä, mikä on johtanut tuotannon pienenemiseen, eläinten maidontuotannon vähenemiseen sekä niiden hyvinvoinnin heikkenemiseen tiloilla.

Lisäksi on olemassa todellinen riski siitä, että yli 20 000 karjatilaa Laziossa joutuu kokemaan tuottavuuden jyrkän laskun ja siitä aiheutuvat vakavat sosioekonomiset seuraukset, koska rokotettuja eläimiä ei saa kuljettaa alkuperäiseltä alueelta minnekään ilman todistusta niiden terveydestä.

Voisiko komissio kertoa:

| 1. | Onko sivuvaikutuksista, myös pitkän aikavälin sivuvaikutuksista, tehty tieteellisiä tutkimuksia? |
| --- | --- |

1.

Onko sivuvaikutuksista, myös pitkän aikavälin sivuvaikutuksista, tehty tieteellisiä tutkimuksia?

| 2. | Onko se tietoinen rokotusten haitoista? |
| --- | --- |

2.

Onko se tietoinen rokotusten haitoista?

| 3. | Aikooko se havaittujen haittavaikutusten perusteella tarkistaa nykyisin voimassa olevaa lainsäädäntöä, etenkin direktiiviä 2000/75/EY (1) ja komission päätöstä 2001/783/EY (2)? |
| --- | --- |

3.

Aikooko se havaittujen haittavaikutusten perusteella tarkistaa nykyisin voimassa olevaa lainsäädäntöä, etenkin direktiiviä 2000/75/EY (1) ja komission päätöstä 2001/783/EY (2)?

| 4. | Mitä rahoitusvälineitä on käytettävissä karjankasvattajien tukemiseksi? |
| --- | --- |

4.

Mitä rahoitusvälineitä on käytettävissä karjankasvattajien tukemiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Välimeren alueella viime vuosien aikana riehunutta bluetongue-tautiepidemiaa vastaan turvauduttiin rokottamalla. Tätä ei päätetty ilman tarpeellisiin turvatoimiin ryhtymistä.

Tiedekomiteaa kuultiin, käytettyjen rokotteiden vaarattomuus tarkistettiin ja rokotteisiin turvautumisesta päätettiin vasta, kun asiaa oli tarkkaan harkittu asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa.

Rokotuskampanjan tulokset olivat erinomaiset, koska varmistettiin, että riittävän suuri osa viruksen saastuttamilla alueilla olevasta karjasta sai rokotuksen.

Kampanjalla onnistuttiin myös kitkemään sairaus nopeasti Baleaareilta ja vähentämään nopeasti pesäkkeiden lukumäärää Sardiniassa ja muilla alueilla, joita epidemia pahiten koetteli.

Italian viranomaiset ovat säännöllisesti ilmoittaneet komissiolle tuloksista ja asiasta annettiin tyhjentävä esitys Maailman eläintautijärjestön lokakuussa 2003 Taorminassa järjestämässä seminaarissa.

Vaikka Italian viranomaiset ovat saaneet ilmoituksia rokotteen haitallisista vaikutuksista, ne eivät ole olleet merkittäviä verrattuna rokotuksilla saavutettuun hyötyyn.

Sen lisäksi elävien eläinten viruksen saastuttamilta alueilta siirtämistä koskevan päätöksen 2001/783/EY mukaisia toimia on muutettu useaan otteeseen. Viimeksi niitä on muokattu päätöksellä 2004/34/EY (3) rokotusten vuoksi viruksen heikenneen leviämisen huomioon ottamiseksi.

Tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26. kesäkuuta 1990 tehdyssä neuvoston päätöksellä 90/424/ETY (4) annettiin komission käyttöön rahoituskeino, jolla voidaan korvata karjankasvattajille bluetongue-taudin aiheuttamia vahinkoja, ja sen avulla yhteisö on merkittävästi osallistunut kustannuksiin. Tällä hetkellä ainoa varainhoitovuosi, joka on päättynyt, on vuosi 2000, ja sen aikana yhteisön rahoitusosuus oli 11 miljoonaa euroa.

Jäsenvaltiot voivat myös myöntää valtiontukia korvatakseen karjankasvattajille vahingot, jotka ovat aiheutuneet eläinkulkutaudista, jonka ehkäisemiseksi, tarkkailemiseksi ja hävittämiseksi on laadittu yhteisön tai valtion ohjelma tai alueellinen ohjelma. Erityisesti maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (5) 11.4 akohdan mukaan vahinkoa kärsineiden karjankasvattajien vahingot voidaan korvata jopa 100-prosenttisesti. Näistä tuista on annettava tieto EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Jotkin Italian alueet ovat ilmoittaneet tuista, jotka on myönnetty korvaamaan bluetongue-taudin aiheuttamia vahinkoja.

---

(1)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 74.

(2)  EYVL L 293, 10.11.2001, s. 42.

(3)  Komission päätös 2004/34/EY, tehty 6 päivänä tammikuuta 2004, päätöksen 2003/828/EY muuttamisesta suojavyöhykkeiltä tehtävien rokotettujen eläinten siirtojen osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 5306) EUVL L 7, 13.1.2004.

(4)  EYVL L 224, 18.8.1990.

(5)  EYVL C 28, 1.2.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/188 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/188

---

(2004/C 84 E/0228)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0261/04

esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Perävaunun kuljettamista moottoripyörällä koskeva kielto Espanjassa

Voiko komissio vahvistaa, että perävaunun vetäminen moottoripyörän perässä on Espanjassa kielletty? Onko tällainen kielto muun muassa liikennettä ja vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön säädösten mukainen, ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos tällainen kielto on todella voimassa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että sen jälkeen, kun kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista 17. kesäkuuta 1997 annettu neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivi 97/24/EY (1) saatettiin osaksi Espanjan kansallista lainsäädäntöä vuosina 1997 ja 1998, kyseisessä jäsenvaltiossa on voitu tyyppihyväksyä ja rekisteröidä kaksi- ja kolmipyöräisiä moottoriajoneuvoja (moottoripyöriä), joissa on valmius perävaunun tai puoliperävaunun kiinnittämiseksi. Siitä huolimatta yleisessä ajoneuvoja koskevassa asetuksessa oleva kielto kuljettaa moottoripyörää, johon on kytketty perävaunu, jäi edelleen voimaan.

Komissio arvioi, että täydellinen kielto kuljettaa moottoripyörää, johon on kytketty perävaunu, oli omiaan estämään vapaata liikkumista. Se käynnisti vuonna 1998 EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan perusteella jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn Espanjaa vastaan väittäen, että Espanja rikkoo 18, 28 ja 49 artiklan mukaista henkilöiden ja tavaroiden vapautta liikkua ja vapautta tarjota palveluja. Asia on tällä hetkellä käsiteltävänä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-l97/02).

Espanjan viranomaiset ovat aivan hiljattain eli 21. marraskuuta 2003 antaneet kuninkaan asetuksen nro 1428/2003, jolla hyväksyttiin yleinen tieliikennettä koskeva asetus. Se koskee tieliikenteestä ja moottoriajoneuvojen kuljettamisesta 2. maaliskuuta 1990 annetun lain soveltamista ja kehittämistä. Kyseinen uusi yleinen tieliikennettä koskeva asetus tuli voimaan 23. tammikuuta 2004, ja sillä kumottiin Espanjan täydellinen kielto kuljettaa moottoripyörää, johon on kytketty perävaunu.

Komissio korostaa, että uuden asetuksen 12 artiklassa sallitaan perävaunujen tai puoliperävaunujen vetäminen moottoripyörällä, jos vedettävän paino on enintään 50 prosenttia vetoajoneuvon painosta. Lisäksi perävaunun käyttämisen edellytyksenä on, että sitä käytetään päivisin ja sillä tavoin, että näkyvyyttä ei estetä, moottoripyörän säädettyä ajonopeutta pudotetaan 10 prosentilla ja perävaunuissa ei missään olosuhteissa kuljeteta henkilöitä.

Yleisessä ajoneuvoja koskevassa asetuksessa, jota ollaan muuttamassa, on lisäksi myös kumottava tämä kielto.

---

(1)  EYVL L 226, 18.8.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/189 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/189

---

(2004/C 84 E/0229)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0262/04

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Jätevesienkäsittelylaitokset

Yritysten, jotka haluavat myydä jätevesien käsittelyyn tarkoitettuja laitteita Irlantiin, täytyy saada hyväksyntä tuotteilleen Irlannin viranomaisilta. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tällaisen hyväksynnän hankkimisesta aiheutuvat kustannukset ovat kaupan este?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen ei kysymyksessään täsmentänyt, minkä tyyppiset jätevesien käsittelyyn tarkoitetut laitteet on hyväksytettävä Irlannin viranomaisilla. Siksi on vaikea arvioida, kuuluvatko laitteet koneita koskevan, 22. kesäkuuta 998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY (1) vai jonkin muun kyseisten laitteiden vapaan liikkuvuuden takaavan yhteisön direktiivin soveltamisalaan. Samoin on hankala arvioida, sovelletaanko laitteisiin rakennusalan tuotteita koskevan, 21. joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/106/ETY (2) 4 artiklan 2 kohtaa. Hyväksymisjärjestelyä on nimittäin siinä tapauksessa tarkasteltava asiaa koskevan direktiivin valossa. Yhteisön tasolla jo säänneltyihin olennaisiin vaatimuksiin liittyvä tuotteiden hyväksyttäminen Irlannin viranomaisissa ei ole sallittua.

Jos kyseessä olevat laitteet eivät kuitenkaan kuulu asiaa koskevien direktiivien soveltamisalaan tai jos vaatimuksia ei säännellä asiaa koskevissa direktiiveissä, vaatimusta hyväksyttää nämä tuotteet Irlannin viranomaisilla on tarkasteltava EY:n perustamissopimuksen 28—30 artiklan valossa. EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa kielletään tuonnin määrällisiä rajoituksia vastaavat toimenpiteet, ja se kattaa kaikki jäsenvaltioiden asettamat kaupan säännöt, jotka voivat suoraan tai välillisesti, tosiasiallisesti tai mahdollisesti vaikeuttaa yhteisön sisäistä kauppaa. Tällaiset kaupan rajoitukset voivat kuitenkin olla perusteltuja EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan tai Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen hyväksymien pakollisten vaatimusten nojalla, jos rajoitukset ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia 30 artiklassa mainittujen tai tuomioistuimen hyväksymien yleistä etua koskevien oikeutettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

---

(1)  EYVL L 207, 23.7.1998.

(2)  EYVL L 40, 11.2.1989.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/189 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/189

---

(2004/C 84 E/0230)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0263/04

esittäjä(t): Matti Wuori (Verts/ALE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Sosnovyi Borin ydinvoimalan turvallisuustilanne

Sosnovyi Borin ydinvoimala sijaitsee Suomenlahden etelärannalla, n. 200 km Helsingistä. Vuonna 1973 rakennetun voimalan neljä reaktoria ovat samaa RBMK-tyyppiä kuin Tšernobylin onnettomuusreaktori.

Ydinvoimalan vanhimman reaktorin käyttölupa kului umpeen vuonna 2003. Venäjän atomienergiaminis-teriö Minatom on havitellut voimalalle jopa 15 vuoden jatkoaikaa. Voimalan vanhin reaktori on ilmeisesti saanut Venäjän säteilyturvaviranomaisilta viiden vuoden jatkon.

Norjalainen ympäristöjärjestö Bellona raportoi hiljattain Sosnovyi Borin turvallisuusongelmista ja talousvaikeuksista. Bellonan mukaan voimalan käytetyn ydinpolttoaineen varastot ovat täyttyneet jo vuosia sitten, radioaktiiviset päästöt Suomenlahteen ovat arkipäivää, voimalassa on esiintynyt taloudellisia väärinkäytöksiä ja laitevarkauksia, turvamääräyksiä on järjestelmällisesti laiminlyöty, ja laitoksen paloturvallisuus on heikko. Bellonan mukaan Suomen säteilyturvaviranomaiset ovat kaunistelleet Sosnovyi Borin turvallisuustilannetta. Voimalan hallinnon estettyä pääsyn alueelle terroriuhan varjolla Sosnovyi Borin turvallisuudesta on ollut entistä vaikeampaa saada luotettavaa tietoa.

Sosnovyi Borin ydinvoimala on tikittävä aikapommi. Ryhmä venäläisiä ja Itämeren alueen kansalaisjärjestöjä onkin aloittanut kampanjan voimalan sulkemiseksi.

Ydinturvallisuus on yksi EU:n ja Venäjän välisten suhteiden painopisteitä. Mikä on komission näkemys Sosnovyi Borin voimalan turvallisuustilanteesta? Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt Sosnovyi Borin valtavien turvallisuusriskien poistamiseksi? Onko Tacis-varoja kohdennettu Sosnovyi Boriin? Onko Sosnovyi Borin turvallisuustilanne ollut esillä EU:n ja Venäjän energiavuoropuhelussa? Onko komissio tunnustellut parlamentin kehotuksesta mahdollisuuksia perustaa kansainvälinen ympäristö- ja ydinsulku-valvontavirasto, joka koordinoisi apua radioaktiivisen jätteen ja siitä aiheutuvien ympäristöongelmien käsittelyyn Venäjällä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen (1), jonka komissio antoi Uma Aaltosen esittämään suulliseen kysymykseen H-39/04 helmikuun 2004 täysistunnossa.

---

(1)  Kirjallinen vastaus 10.2.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/190

---

(2004/C 84 E/0231)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0269/04

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kulutusluotot

Vuonna 2003 erilaisia kulutusluottoja (henkilökohtainen laina, tiettyyn tarkoitukseen osoitettu luotto, jatkuva luotto, luottokortti jne.) oli yli 510 miljardia euroa eli 13 prosenttia euroalueen kotitalouksien kulutuksesta.

Vuodesta 1987 lähtien, jolloin luotiin uudentyyppinen luototus, tämä sektori on kasvanut nopeasti. Se on johtanut eri valtioissa lainsäädännön kirjavuuteen ja on tehnyt välttämättömäksi lainsäädännön ajantasaistamisen. Tässä yhteydessä komission pyrkimys yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä on erittäin hyvä.

Vaikka tämäntyyppiset luotot voivat kannustaa kuluttamaan, on kuitenkin olemassa vaara, että hallitsematon lainanotto edistää taloudelliseen ahdinkoon joutuneiden kotitalouksien ylivelkaantumista. Sillä voi siten olla jopa suhdannevaikutusta taantuman nopeuttajana, kun se jarruttaa kulutuksen kasvua huonona ajankohtana.

Komission tekstissä oleva kuluttajan riittämätön suojelu on aiheuttanut mietinnön hylkäämisen täysistunnossa ja sen palauttamisen valiokunnalle, sillä parlamentin mielestä se ei soveltunut tämän hetken todellisuuteen.

Aikooko komissio muuttaa kantaansa tällaisen vastalausevyöryn edessä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio on ilahtunut arvoisan parlamentin jäsenen toteamuksesta, että kulutusluottojen alalla käynnistetty yhdenmukaistaminen on suotavaa. Yhdenmukaistaminen on osa komission kuluttajansuojapolitiikkaa, jota toteutetaan vuosien 2002—2006 kuluttajapoliittisen strategian (1) mukaisesti.

Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottaman ensimmäisen seikan osalta voidaan sanoa, että ylivelkaantuminen jäsenvaltioissa on myös komission mielestä todellinen huolenaihe. Vaikka direktiiviehdotuksella ei ensisijaisesti pyritäkään torjumaan ylivelkaantumista, siihen sisältyy säännöksiä, jotka tukevat tätä päämäärää. Ehdotuksella pyritään asettamaan korkeatasoiset, kuluttajien ylivelkaantumista ehkäisevät vaatimukset, jotka koskevat kuluttajille tiedottamista ennen luottosopimusten tekemistä, sen aikana ja sen jälkeen, sekä luottojen myöntämistä koskevat säännöt (esimerkiksi luotonantajan velvollisuus varmistaa asiakkaan maksukyky).

Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen huomautukseen parlamentin käyttämästä menettelystä, komissio on tyytyväinen, että parlamentti vahvisti täysistunnossaan, että oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan olisi tarkasteltava ehdotusta ja annettava siitä lausunto.

Komissio suhtautuu myönteisesti parlamentissa parhaillaan käytäviin sisältöä koskeviin keskusteluihin ja odottaa täysistuntokeskustelua ja -äänestystä, jotka näillä näkymin ovat maaliskuun 2004 toisessa istunnossa. Parlamentin hyväksyttyä tarkistuksensa ensimmäisessä käsittelyssä komissio aikoo esittää muutetun ehdotuksen.

---

(1)  KOM(2002) 208 lopullinen, ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kuluttajapoliittisesta strategiasta vuosiksi 2002—2006”.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/191 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/191

---

(2004/C 84 E/0232)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0278/04

esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien sopimusneuvottelujen ongelmat

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ensimmäistä kierrosta koskevat sopimusneuvottelut ovat täydessä vauhdissa. Neuvottelut takkuavat ja hankekoordinaattoreiden ensimmäiset kommentit ovat poikkeuksellisen kriittiset. Tieteellisistä asioista vastaavat virkamiehet soveltavat neuvotteluissa eri sääntöjä kuin niitä, jotka ilmoitettiin tiedotuspäivillä tutkimuksen kuudennen puiteohjelman käynnistämisen yhteydessä. Tästä on ollut seurauksena uusien välineiden tavoitteita koskevan epävarmuuden kasvaminen, semminkin, koska niihin liittyvä epävarmuus oli jo ohjelman käynnistyessä suuri. Monet tahot harkitsevatkin nyt tutkimuksen kuudennen puiteohjelman jättämistä oman onnensa varaan ja mielenkiintonsa suuntaamista yksinomaan kansallisiin ohjelmiin.

| 1. | Onko komissio tietoinen tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ensimmäistä kierrosta koskeviin sopimusneuvotteluihin liittyvistä ongelmista? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ensimmäistä kierrosta koskeviin sopimusneuvotteluihin liittyvistä ongelmista?

| 2. | Voiko komissio kertoa, mitä sääntöjä nyt sovelletaan sopimusten hyväksymisessä ja sen, miksi ne poikkeavat alunperin ilmoitetuista säännöistä? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio kertoa, mitä sääntöjä nyt sovelletaan sopimusten hyväksymisessä ja sen, miksi ne poikkeavat alunperin ilmoitetuista säännöistä?

| 3. | Ovatko sovelletut säännöt yhdenmukaiset niiden sääntöjen kanssa, joista neuvosto ja parlamentti sopivat ja jotka on vahvistettu tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa? |
| --- | --- |

3.

Ovatko sovelletut säännöt yhdenmukaiset niiden sääntöjen kanssa, joista neuvosto ja parlamentti sopivat ja jotka on vahvistettu tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa?

| 4. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä edellä mainittujen ongelmien selvittämiseksi? |
| --- | --- |

4.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä edellä mainittujen ongelmien selvittämiseksi?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

| 1. | On totta, että eräissä tapauksissa on syntynyt joitakin väärinkäsityksiä tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan (FP 6) liittyvien uusien välineiden luonteesta ja tavoitteista. Tämä on johtanut siihen, etteivät näihin hankkeisiin osallistuvien tietyt (oikeat tai virheelliset) odotukset välttämättä ole täysin toteutuneet heidän neuvotellessaan hankkeista komission kanssa. Komissiolla on esimerkiksi velvollisuus taata, että yhteisön taloudellista tukea myönnetään varainhoitoasetuksen (1) säännösten ja vaatimusten mukaan ja että yhteisön oikeudelliset ja taloudelliset intressit varmistetaan, kun sopimuksia tehdään kolmansien osapuolien kanssa.
  On kuitenkin syytä todeta, että ohjausta ja tietoa uusista välineistä sekä neuvotteluihin liittyvistä sopimuksista on tarjolla sekä mahdollisille sopimusosapuolille että komissiolle. Suuri osa tästä tiedosta on saatavilla joko Cordisin Internet-sivustossa tai mallisopimuksen sivuilla osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/research/fp6/working-groups/model-contract/index_en.html). |
| --- | --- |

1.

On totta, että eräissä tapauksissa on syntynyt joitakin väärinkäsityksiä tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan (FP 6) liittyvien uusien välineiden luonteesta ja tavoitteista. Tämä on johtanut siihen, etteivät näihin hankkeisiin osallistuvien tietyt (oikeat tai virheelliset) odotukset välttämättä ole täysin toteutuneet heidän neuvotellessaan hankkeista komission kanssa. Komissiolla on esimerkiksi velvollisuus taata, että yhteisön taloudellista tukea myönnetään varainhoitoasetuksen (1) säännösten ja vaatimusten mukaan ja että yhteisön oikeudelliset ja taloudelliset intressit varmistetaan, kun sopimuksia tehdään kolmansien osapuolien kanssa.

On kuitenkin syytä todeta, että ohjausta ja tietoa uusista välineistä sekä neuvotteluihin liittyvistä sopimuksista on tarjolla sekä mahdollisille sopimusosapuolille että komissiolle. Suuri osa tästä tiedosta on saatavilla joko Cordisin Internet-sivustossa tai mallisopimuksen sivuilla osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/research/fp6/working-groups/model-contract/index_en.html).

| 2. | Osallistumista koskevia sääntöjä, näille säännöille perustuvaa mallisopimusta ja varainhoitoasetuksen säännöksiä sovelletaan, kun sopimuksista neuvotellaan onnistuneiden yhteenliittymien kanssa. Näiden periaatteiden ei pitäisi poiketa ”alun perin ilmoitetuista” säännöistä. |
| --- | --- |

2.

Osallistumista koskevia sääntöjä, näille säännöille perustuvaa mallisopimusta ja varainhoitoasetuksen säännöksiä sovelletaan, kun sopimuksista neuvotellaan onnistuneiden yhteenliittymien kanssa. Näiden periaatteiden ei pitäisi poiketa ”alun perin ilmoitetuista” säännöistä.

| 3. | Kyllä. |
| --- | --- |

3.

Kyllä.

| 4. | Kuten 1. kohdassa mainittiin, komissio on tuottanut paljon tietoa auttaakseen sekä mahdollisia sopimusosapuolia että komissiota ja selittääkseen näille tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan sovellettavia lakiin, rahoitukseen ja sopimuksentekoon liittyviä näkökohtia. Mikäli annettujen sääntöjen ja käytännön välillä on joissakin tietyissä tapauksissa ristiriitoja, ne tulisi tuoda asiasta vastaavien henkilöiden tietoon komissiossa. |
| --- | --- |

4.

Kuten 1. kohdassa mainittiin, komissio on tuottanut paljon tietoa auttaakseen sekä mahdollisia sopimusosapuolia että komissiota ja selittääkseen näille tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan sovellettavia lakiin, rahoitukseen ja sopimuksentekoon liittyviä näkökohtia. Mikäli annettujen sääntöjen ja käytännön välillä on joissakin tietyissä tapauksissa ristiriitoja, ne tulisi tuoda asiasta vastaavien henkilöiden tietoon komissiossa.

---

(1)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/192 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/192

---

(2004/C 84 E/0233)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0281/04

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Wärtsilä ja valtiontuki Italiassa

Moottorinvalmistaja Wärtsilä on lopettamassa Suomen Turussa dieselmoottoreiden valmistuksen ja siirtämässä sen Italian Triesteen. Vastatessaan parlamentin jäsen Theodoras Bouwmanin kysymykseen (P-3451/01 (1)) komissaari Mario Monti ilmoitti, että komissio tutkii mahdollisten valtiontukiaisten väärinkäytön Zwollen tehtaan lakkauttamisen yhteydessä. Kun on kysymyksessä jälleen uusi Wärtsilän toimenpide kannattavan tuotantolaitoksen lakkauttamiseksi yhdessä maassa ja toimintojen siirtämiseksi toiseen maahan, vahvistuvat epäilykset Italian valtion omistuksessa aikaisemmin olleen tuotantolaitoksen suosimisesta väärin perustein. Kysyn italialaiselta kilpailukomissaarilta, ovatko parlamentin jäsen Bouwma-nille annetussa vastauksessa esitetyt tutkimukset valmistuneet ja mikä on tutkimusten tulos mahdollisten kilpailun vääristymien osalta? Onko Wärtsilä saanut tai saamassa asiatonta valtiontukea Italian valtiolta?

Mario Montiti komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Tutkimukset, joihin viitattiin komission vastauksessa Theodorus Bouwmanin kirjalliseen kysymykseen P-3451/01, ovat valmistuneet. Italian viranomaiset vahvistavat, että Wärtsilälle ei ole myönnetty valtiontukea lukuun ottamatta vuosien 1997—1998 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osana Euroopan sosiaalirahastosta ammatilliseen koulutukseen annettua tukea, johon viitataan jo vastauksessa Theodoras Bouwmanin kirjalliseen kysymykseen. Wärtsilän kanssa ei ole myöskään tehty Grandi Motori di Trieste -yrityksen ostamista koskevaa sopimusta.

---

(1)  EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 180.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/193 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/193

---

(2004/C 84 E/0234)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0287/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hyljeöljyn harhaanjohtava merkitseminen EU:ssa

Onko komissio tietoinen siitä, että tällä hetkellä monet jäsenvaltiot saattavat Euroopan unionin markkinoille tuotteita, jotka sisältävät Kanadan grönlanninhylkeistä ja kuplahylkeistä saatua öljyä, ja että tämä öljy on merkitty tuotteisiin harhaanjohtavasti merieläinöljyksi, kalaöljyksi tai rasvaöljyksi?

Onko komissio tietoinen siitä, että jotkut EU:n teollisuusyritykset käyttävät Kanadan grönlanninhylkeistä ja kuplahylkeistä saatua öljyä useissa yleisesti käytössä olevissa tuotteissa, kuten farmaseuttisissa tuotteissa, ihmisille tarkoitetuissa ravintolisissä, lemmikkieläinten raoissa ja rehuissa, sekä käyttävät tuotemerkinnöissä edellä mainittuja harhaanjohtavia termejä?

Kun otetaan huomioon tuotemerkintöjä, erityisesti ravintolisiä, ja kuluttajansuojaa sekä terveyden suojelua koskeva tiukka EU:n lainsäädäntö, aikooko komissio varmistaa, että nämä tuotteet eivät saa jäädä EU:n markkinoille nykyisin harhaanjohtavin merkinnöin? Kun otetaan lisäksi huomioon, että monet Euroopan unionin kansalaiset ovat eettisistä syistä johtuen huolissaan Kanadan hylkeenpyynnistä, aikooko komissio varmistaa, että tämä hyljeöljy merkitään sanoilla ”kanadalainen hyljeöljy” kuluttajien valinnanmahdollisuuksien turvaamiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(15. maaliskuuta 2004)

Elintarvikkeiden merkintöjä koskevassa yleisessä lainsäädännössä (1) säädetään merkintöjä koskevat vaatimukset, joiden avulla kuluttajat saavat objektiivisen tiedon tuotteen ominaisuuksista, kuten millä nimellä tuote myydään, sen ainesosat, määrä tai kestävyys.

Direktiivissä 2000/13/EY säädetään ainesosia koskevien merkintöjen osalta, että ne ilmoitetaan yksilöllisellä nimellä. Puhdistetut öljyt voidaan kuitenkin merkitä ainesosaluetteloon ryhmänimellä ”öljy”, jonka jälkeen ilmoitetaan sen tyyppi, eli onko kyseinen öljy kasviperäinen vai eläinperäinen, tai vaihtoehtoisesti yksilöidään öljyn eläin- tai kasviperäinen alkuperä.

Näiden säännösten mukaisesti hyljeöljy pitää merkitä sanoilla ”eläinperäinen öljy” tai ”hyljeöljy”.

Kysymyksessä esitetyt ilmaukset eivät siis ole yhdenmukaisia näiden säännösten kanssa, ja kansallisten valvontaviranomaisten tehtävänä on ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi. Joka tapauksessa jäsenvaltioita on muistutettu näistä asioista.

Poikkeuksia lukuun ottamatta elintarvikkeiden alkuperä tai -lähde on merkittävä vain, jos merkinnän tekemättä jättäminen olisi omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan elintarvikkeen alkuperästä tai -lähteestä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/13/EY, myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 109, 6.5.2000. Direktiiviä on muutettu viimeksi direktiivillä 2003/89/EY, EUVL L 301, 25.11.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/194 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/194

---

(2004/C 84 E/0235)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0294/04

esittäjä(t): Herman Vermeer (ELDR) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Keski-Euroopan putkistojärjestelmälle avoin tariffirakenne

Onko Euroopan komissio tietoinen Keski-Euroopan putkistojärjestelmä CEPS:n (Central European Pipeline System) olemassaolosta? Natoon kuuluvat valtiot rakensivat kyseisen järjestelmän kylmän sodan aikakaudella vuosien 1950—1989 välisenä aikana polttoaineiden pumppaamiseksi sodan syttyessä. Tätä sotilaallisen infrastruktuurin järjestelmää käytetään nykyään myös kaupallisiin tarkoituksiin sen juoksevien ylläpitokustannusten osittaiseksi peittämiseksi. Naton järjestelmän eri käyttäjiltä laskuttamat tariffit ovat kuitenkin kaikkea muuta kuin avoimet. Katsooko komissio, että CEPS:n juoksevat ylläpitokustannukset olisi julkistettava ja että niihin olisi liitettävä siirtokustannuksia koskeva avoin tariffirakenne? Tarjoaahan kyseinen järjestelmä palvelun yhteisön sisämarkkinoilla ja järjestelmän kilpailijat haluaisivat mielellään saada selkoa tariffeista, joita kyseinen julkisin varoin rahoitettu kuljetusjärjestelmä soveltaa yhteisön kuljetusmarkkinoilla. Voiko komissio sopia lähiaikoina Naton logistiikkayksikön kanssa avoimen tariffi-järjestelmän käyttöön ottamisesta? Itse kannattaisin järjestelyä, jonka mukaan CEPS:n juoksevat ylläpitokustannukset on ilmoitettava vuosittain laadittavassa raportissa yhdessä kyseisten kustannusten mahdollisimman tarkoin peittämiseksi perittyjen vähimmäis- ja enimmäistariffien kanssa. Putkiston kaikki osuudet eivät sitä paitsi ole kaupallisesti yhtä kiinnostavia. Otetaanko kuitenkin myös näiden osuuksien ylläpitokustannukset tariffeissa huomioon? Jään odottamaan vastauksia näihin kysymyksiini.

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen Naton putkistojärjestelmän (NPS) olemassaolosta. Järjestelmä koostuu yhdeksästä erillisestä sotilaallisesta polttoaineiden ja voiteluaineiden varastointi- ja jakelujärjestelmästä. Suurin näistä verkostoista, Keski-Euroopan putkistojärjestelmä (CEPS) kattaa Belgian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin ja Alankomaat. Järjestelmä liittää yhteen säilytyspaikat, lentotukikohdat, siviililentokentät, pumppaamot ja tuloportit. Se on suunniteltu varmistamaan, että petrolituotteiden ja niiden jakelun tarve Natossa voidaan tyydyttää kaikkina aikoina. Naton lukujen mukaan Keski-Euroopan putkistojärjestelmän avulla kuljetetaan noin 2—3 prosenttia näihin jäsenvaltioihin kuljetetuista petrolituotteista.

Järjestelmä palvelee pääasiassa sotilaallisia tarkoitusperiä, mutta on lisäksi osittain avoinna kaupalliselle toiminnalle. Tariffit joko julkaistaan — kuten tehdään Ranskassa — tai niistä neuvotellaan tapauskohtaisesti sellaisen komitean valvonnassa, jossa järjestelmän kaikki jäsenet ovat edustettuina.

Ei ole olemassa erityistä yhteisön lainsäädäntöä, jolla säädellään öljyputkistoon liittyviä tariffeja ja kolmannen osapuolen putkiston käyttöä. Näin ollen komissio ei aio aloittaa neuvotteluja Naton kanssa kansainvälisenä järjestönä tätä erityistä tapausta koskevien sääntöjen laatimiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/194 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/194

---

(2004/C 84 E/0236)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0295/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ikäsyrjintä tavaroiden ja palvelujen tarjonnan yhteydessä

Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetussa direktiivissä 2000/78/EY (1) (joka oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 2. joulukuuta 2003 mennessä) vahvistetaan, että Euroopan unioni torjuu työelämässä esiintyvää ikäsyrjintää. Komissio ei ole kuitenkaan toistaiseksi yrittänyt käsitellä ikäsyrjintää muissa kuin työelämää koskevissa asioissa.

Joillekin ikääntyneille kansalaisille on kuulemma kieltäydytty antamasta autovakuutusta ikään vedoten. Tämä osoittaa, että tavaroiden ja palvelujen alalla tarvitaan lainsäädäntöä syrjinnän torjumiseksi. Aikooko komissio tehdä ikäsyrjintää käsitteleviä lainsäädäntöehdotuksia muilla kuin työelämää koskevilla aloilla? Jos vastaus on myönteinen, milloin, ja jos kielteinen, miksi ei?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio ei aio toistaiseksi ehdottaa lainsäädäntöä erityisiin syihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi muissa kuin työelämää koskevissa asioissa. Komissio katsoo tällaisen lainsäädäntöehdotuksen olevan ennenaikainen. Kun otetaan huomioon, että määräaika, johon mennessä yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, on vasta äskettäin (joulukuussa 2003) kulunut umpeen, direktiivin vaikutus kansallisiin oikeusjärjestelmiin on huomattava, ja jatkossa on tarvetta arvioida tässä suhteessa tapahtunutta kehitystä.

Komissio katsoo kuitenkin, että yhteisön tasolla on syytä pohtia laajemmin eri välineitä, joiden tavoitteena on saavuttaa yhdenvertaisuus käytännössä. Tämän vuoksi komissio aikoo käynnistää keväällä 2004 julkisen kuulemisen (vihreä kirja) tulevasta syrjinnänvastaisesta strategiasta. Tässä kirjassa arvioidaan yhteisön syrjinnän torjuntaa koskevan politiikan alalla tapahtunutta kehitystä ja nostetaan esiin syrjinnänvastaisen politiikan jatkoon liittyviä aiheita ja kysymyksiä. Siinä otetaan huomioon myös EU:n laajenemisen mukanaan tuomat uudet haasteet, ja sen avulla voidaan suunnitella yhteisön yhdenvertaisuuteen liittyviä toimia seuraavien viiden tai useamman vuoden ajalle.

Lisäksi komissio aikoo toimittaa parlamentille ja neuvostolle vuonna 2006 kertomuksen direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanosta.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/195 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/195

---

(2004/C 84 E/0237)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0299/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   CD-levyjen hinnoittelu EU:ssa

Tietooni on tullut, että Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin toimitettavista CD-levyistä peritään lisämaksu, koska yritykset voivat toimittaa vain EU:n alueella valmistettuja CD-levyjä, mikä lisää tuotantokustannuksia.

Voiko komissio vahvistaa, että kaikki Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin myytävät ja toimitettavat CD-levyt on valmistettava Euroopassa? Jos voi, mitkä ovat tätä lainmuutosta koskevat säännökset?

Jos tämä on totta, onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä on EU:n kilpailusääntöjen vastaista?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen säännöksistä, joissa vaadittaisiin, että kaikkien Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa myytävien ja toimitettavien cd-levyjen olisi oltava Euroopassa valmistettuja. Tarvitaan lisätietoja, jotta voitaisiin ottaa kantaa yhteisön kilpailusääntöjen sovellettavuuteen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/196 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/196

---

(2004/C 84 E/0238)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0303/04

esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Matkalippujen varaaminen toisesta valtiosta

Onko komissio tietoinen siitä, että usein on mahdotonta varata matkalippuja EU:n jäsenvaltioista, jos matka ei ala samasta valtiosta, josta lippu varataan? Esimerkiksi Air France-lentoyhtiöltä ei voi varata lippua matkalle Strasbourgista Lontooseen siten, että liput toimitettaisiin Isoon-Britanniaan. Liput voidaan toimittaa ainoastaan Ranskassa sijaitsevaan osoitteeseen.

Belgiassa on usein vaikeata ostaa lentolippuja brittiläisellä luottokortilla. Monista verkkopalveluista ei voi ostaa lippuja luottokortilla, jota ei ole myönnetty siinä valtiossa, josta matka alkaa.

Voiko komissio vahvistaa, että nämä vaikeudet eivät ole ristiriidassa EU:n kannattaman vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa?

Jos asiassa on komission mielestä kyseessä tämän periaatteen loukkaaminen, voiko komissio ilmoittaa, mitä ongelman torjumiseksi tehdään ja kuinka varmistetaan, että tällainen syrjivä käytäntö ei jatku?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Komission saamien tietojen mukaan eräät jakelukanavat eivät myy lentolippuja toisissa jäsenvaltioissa asuville henkilöille. Tällaisissa tapauksissa toisen jäsenvaltion asukkaan on aina mahdollista ostaa lippu, mutta vain jonkin toisen jakelukanavan kautta ja muuhun, usein kalliimpaan hintaan. Tämä koskee erityisesti myyntiä Internetin kautta.

Näiden tietojen perusteella komissio lähetti vuoden 2003 lopussa 18 eurooppalaiselle lentoyhtiölle kirjeet pyytääkseen selvityksiä kyseisistä käytännöistä. Vastauksia odotetaan maaliskuussa 2004. Sen jälkeen komissio analysoi saamansa tiedot toteuttaakseen tarvittaessa soveltuvia toimenpiteitä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/196 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/196

---

(2004/C 84 E/0239)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0304/04

esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (NI) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vanginvartijat

Italian vanginvartijakunnan vaikea tilanne on tullut tietoisuuteen lehtitietojen ja toimivaltaisen poliisilaitoksen antamien ilmoitusten kautta.

Entisen ministerin Fassinon henkilöstömäärärahojen perusteella (8. helmikuuta 2001 annettu valtioneuvoston päätös) Italian vanginvartijakuntaan arvioidaan nykyään kuuluvan 45 000 miestä ja naista, jotka ovat jakautuneet yli 200 vankeinhoitolaitokseen Italiassa. Laitoksista 12 sijaitsee Pugliassa ja niiden henkilöstöön kuuluu 2 850 työtekijää, mikä on yli 500 työntekijää liian vähän verrattuna 3 800 vankiin, joiden joukossa on terroristeja, camorran jäseniä ja järjestäytyneitä rikollisia.

Jo huolestuttavasta tilanteesta huolimatta oikeusministeri Roberto Castelli on päättänyt henkilöstön suunnittelun seurauksena, että noin 300 työntekijää, joista 77 Puglian alueelta, siirretään tilapäisesti Etelä-Italiasta Pohjois-Italiaan kuitenkaan määräämättä heille minkäänlaista työmatkakorvausta paitsi 12 euron suuruisen osittaisen päivärahan.

Etelä-Italiassa kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja Albanian mafian tiedetään lisääntyvän jatkuvasti, ja tämän takia edellä mainittu vanginvartijoiden siirto aiheuttaa paljon hämmennystä, kuten OSAPP-ammattiyhdistys on jo korostanut.

Ottaen kaiken edellä mainitun huomioon aikooko komissio puuttua asiaan tarkistaakseen, voiko tällainen tilanne vaikuttaa kielteisesti Italian tasavallan rangaistuslaitosten sisäiseen turvallisuuteen, yleiseen järjestykseen ja vanginvartijoiden ja heidän perheidensä elämänlaatuun?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa vankilahenkilöstön siirtoa Italian sisällä on pidettävä kysymyksenä, joka koskee yleisen järjestyksen ylläpitämistä ja sisäisen turvallisuuden suojaamista Italiassa. Komissio ei voi puuttua asiaan, koska jäsenvaltiot ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaan itse vastuussa toimista yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi ja sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi. Tämän vuoksi vankilahenkilöstön siirtäminen Italiassa ei kuulu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisen poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön piiriin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/197 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/197

---

(2004/C 84 E/0240)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0315/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vähemmistökielten kieliohjelma

Komissio julkaisi heinäkuussa 2003 ehdotuspyynnön (GD EAC/45/03) kielten oppimista ja kielellistä monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman toteutuksen valmistelemisesta (1).

Ehdotuspyynnössä esitettyihin tavoitteisiin kuuluivat muun muassa alueellisten ja vähemmistökielten tukemiseksi tarkoitettujen nykyisen ohjelmien ja toimien tiedottaminen sekä niiden tunnettavuuden lisääminen. Hanke-ehdotusten esittämisen määräpäivään mennessä (syyskuun loppu!) jätetyistä 3 3 ehdotuksesta hyväksyttiin 7.

Katsooko komissio, että hankkeiden hyväksyminen vastaa toimintasuunnitelman tavoitteita?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Komissio esittää vastauksena parlamentin jäsenen kysymykseen, jossa viitataan kielten oppimista ja kielellistä monimuotoisuutta koskevaan toimintasuunnitelmaan, että ehdotuspyynnön EAC/45/03 puitteissa on valittu seitsemän parasta hanketta, jotka ovat 2 kohdassa mainittujen seuraavien tavoitteiden mukaisia:

| 1. | tiedottaa alueellisten ja vähemmistökielten tukemiseksi tarkoitetuista nykyisistä ohjelmista ja toimista sekä lisätä niiden tunnettavuutta ja |
| --- | --- |

1.

tiedottaa alueellisten ja vähemmistökielten tukemiseksi tarkoitetuista nykyisistä ohjelmista ja toimista sekä lisätä niiden tunnettavuutta ja

| 2. | luoda verkostoja, jotka valmistelevat tulevaa toimintasuunnitelmaa kielten oppimisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta. |
| --- | --- |

2.

luoda verkostoja, jotka valmistelevat tulevaa toimintasuunnitelmaa kielten oppimisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta.

Komissio arvioi, että valitut hankkeet ovat toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisia ja että ne auttavat valmistelemaan maaperää niiden täytäntöönpanolle. Kuten komissio vastauksessaan kysyjän kirjalliseen kysymykseen E-4031/03 (2) yksityiskohtaisesti kertoi, näistä seitsemästä hankkeesta kolme koskee suoraan alueellisia ja vähemmistökieliä.

---

(1)  EUVL C 180, 31.7.2003, s. 34.

(2)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 681.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/198 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/198

---

(2004/C 84 E/0241)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0316/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eurooppalainen vapaaehtois- ja solidaarisuuspalvelu

Monissa Euroopan maissa poistetaan asepalvelusta vähitellen. Valitettavasti valtiot ovat kyseisen muutoksen yhteydessä alkaneet poistaa myös siviilipalvelusta. Avustusjärjestöt voivat palkata siviilipalvelusta suorittavia henkilöitä väliaikaiseksi työvoimaksi, jolloin nämä ovat suuri apu monissa päivittäisissä toimissa.

Olisi järkevää järjestää Euroopan unionin tasolla nuorille miehille ja naisille kolmen tai neljän kuukauden mittainen ensiapua, sosiaalialan tehtäviä ja ekologisia palveluja käsittelevä peruskoulutus, jotta nuorilla olisi valmiuksia erilaisten tilanteiden varalta ja jotta heidät voitaisiin hätätilassa värvätä töihin.

Komission jäsen Reding otti asian esille parlamentin nuoriso- ja kulttuurivaliokunnan kanssa 2. joulukuuta 2003 käydyssä yhteisessä keskustelussa ja lupasi, että vapaaehtoispalvelulle varataan osa seuraavasta nuoriso-ohjelmasta.

Komissiota pyydetään vahvistamaan nämä suunnitelmat ja ilmoittamaan, mitä muuta se aikoo tehdä asiaan liittyen.

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Komissio on vakuuttunut siitä, että osallistuminen vapaaehtoistoimintaan ja etenkin järjestettyihin kansallisiin tai kansainvälisiin vapaaehtoispalveluohjelmiin antaa nuorille erittäin tärkeää epävirallista työkokemusta ja edistää heidän aktiivista osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan. Lisäksi siitä koituu kiistatta hyötyä koko yhteiskunnalle.

Tämän näkemyksen pohjalta komissio pitää kiinni vuonna 1996 perustetusta ja tällä hetkellä EU:n Nuoriso-ohjelman alaohjelmana 2 (2000—2006) käynnissä olevasta vapaaehtoispalvelusta ja pyrkii kehittämään sitä edelleen sekä laadullisesti että määrällisesti. Pian julkaistava EU:n Nuoriso-ohjelman väliarviointi osoittaa, miten suurta kiinnostusta eurooppalainen vapaaehtoispalvelu herättää.

Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun kautta 18—25-vuotiaat nuoret voivat työskennellä ulkomailla enintään 12 kuukauden pituisen jakson erilaisten paikallisten hankkeiden parissa. Koulutustapahtumat ja pedagoginen seuranta kuuluvat eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun olennaisena osana. Vapaaehtoispalvelulle on varattu vuodeksi 2004 yhteensä 33 miljoonaa euroa, minkä ansiosta siihen voinee osallistua noin 4 000 nuorta. Nuoriso-ohjelma ulottuu maantieteellisesti 30 Euroopan valtioon ja muutamien kolmansien maiden alueelle.

Kuten koulutuksesta ja kulttuurista vastaava komission jäsen totesi 2. joulukuuta 2003, eurooppalainen vapaaehtoispalvelu on tarkoitus liittää vuodesta 2007 alkaen osaksi uutta ohjelmavaihetta. Tällöin on yhteisön tehtävä täydentää eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun yksilöllistä luonnetta uusilla kollektiivisilla näkökulmilla vapaaehtoispalvelun vaikutuksen ja näkyvyyden lisäämiseksi. Vastaava säädösehdotus esitettäneen vuonna 2004, ja komissio aikoo antaa jo maaliskuussa 2004 tiedonannon uusista ohjelmista seuraavilla aloilla: nuoriso, kulttuuri ja audiovisuaalipolitiikka.

Lopuksi voidaan mainita, että komissio luokittelee valkoisessa kirjassaan ”EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet” nuorison vapaaehtoistoiminnan painopistealueeksi ja valmistelee parhaillaan ehdotuksia kaikkien jäsenvaltioiden yhteisiksi tavoitteiksi tällä alalla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/199 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/199

---

(2004/C 84 E/0242)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0317/04

esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Sian sivutuotteet

Pitääkö paikkansa, että EU kaavailee myyntikieltoa kaikille kypsentämättömille sian sivutuotteille? Onko komissio tietoinen, että raa'at sikatuotteet sisältävät ruoansulatusentsyymejä, jotka helpottavat entsyymien puutteesta kärsiviä eläimiä? Mitä takeita komissio voi antaa siitä, että raakoja sikatuotteita on saatavilla eläinten lääkitsemistarkoituksiin?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3. lokakuuta 2002 annetun parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (1) 6 artiklassa säädetään, että kaikki valkuaisaineet, lukuun ottamatta eräitä poikkeuksia kuten maito ja ternimaito, täytyy lämpökäsitellä, ennen kuin niitä annetaan tuotantoeläimille.

Lisäksi saman asetuksen 22 artiklassa kielletään lajinsisäinen kierrätys. Tämän kiellon mukaisesti eläinlajin ruokkiminen saman lajin eläimistä saadulla käsitellyllä eläinvalkuaisella, kuten sikojen tapauksessa, on kielletty.

Riippumatta siitä, mitä edellä mainitussa asetuksessa säädetään, entsyymien ja mikro-organismien käyttö voidaan kuitenkin hyväksyä rehujen lisäaineista 23. marraskuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti.

Näiden sääntöjen tarkoituksena on minimoida eläimistä saadun aineksen eläinten terveydelle ja kansanterveydelle aiheuttamat vaarat.

---

(1)  EYVL L 273, 10.10.2002.

(2)  EYVL L 270, 14.12.1970.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/199 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/199

---

(2004/C 84 E/0243)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0338/04

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ruokaturvallisuus

Onko totta, että Euroopan elintarvikevirasto (EFSA) hyväksynyt GMO-maissin (NK603) käytön? Onko EFSA tehnyt uusia ja riippumattomia tutkimuksia elintarvikkeiden turvallisuudesta? Kuinka paljon turvallisuuden arvioinnissa tarvittavia tietoja ovat mahdollisesti antaneet ne yritykset, joiden omia tuotteita mainitut arvioinnit koskevat?

Miten EFSA voi antaa ruokaturvallisuutta koskevia lausuntoja, jos se luottaa niiden yritysten tekemiin kokeisiin, joiden omia tuotteita mainitut kokeet koskevat?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, joka on riippumaton riskienarviointielin, julkaisi komission pyynnöstä tieteellisen lausunnon geneettisesti muunnetusta maissista (GM) NK 603. Lausunnon päätelmänä oli, että geneettisesti muunneltu maissi on yhtä turvallista kuin tavanomainen maissi ja että on epätodennäköistä, että sen käytöllä ruoan valmistuksessa tai rehuna olisi haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen. Uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (2) mukaan maissin hyväksyminen on komission vastuulla.

Asetuksessa säädetään, että hakija toimittaa tarpeelliset tiedot turvallisuuden arviointia varten. Tämä on normaali menettely tuotteen hyväksymiseksi. Kun erittäin pätevistä riippumattomista asiantuntijoista koostuva geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevä tiedelautakunta valmisteli 25. marraskuuta 2003 päivättyä lausuntoaan (3), sillä oli mahdollisuus tutustua hakijan antamien tietojen lisäksi riippumattomiin, vertaisarvioinnin läpikäyneisiin tutkimuksiin, jotka se otti huomioon päätelmiä tehdessään ja joihin viitataan lausunnossa.

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997.

(2)  EYVL L 106, 17.4.2001.

(3)  http://www.efsa.eu.int/pdf/gmo/opinion_gmo_02_final_en.pdf

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/200 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/200

---

(2004/C 84 E/0244)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0340/04

esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lain nro 69 (annettu 3. helmikuuta 1963) yhteensopivuus työntekijöiden vapaan liikkuvuuden kanssa Euroopan yhteisön sisällä

Kerroin komissiolle 4. joulukuuta 2002 esittämässäni kysymyksessä P-3549/02 (1) Claude Marie Jeancolasin tapauksesta. Hän on Ranskan kansalainen ja ammattijournalisti, jolta kiellettiin mahdollisuus työskennellä Italiassa eräiden aikakauslehtien päätoimittajana journalistin ammatin harjoittamisesta säädetyn Italian lainsäädännön nojalla.

Edellä mainitussa kysymyksessä kysyin komissiolta, katsoiko se, että kyseisen lain nro 69/1963 (jolla perustettiin journalistirekisteri) 46 pykälä on EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan, jossa taataan työntekijöiden vapaa liikkuvuus yhteisön sisällä, vastainen.

Komission jäsen Anna Diamantopoulou vastasi minulle ensin suullisesti ja lähetti sitten 9. huhtikuuta 2003 täydentävän vastauksen, jossa hän ilmoitti pyytäneensä Italian viranomaisilta selvityksiä kyseisten säädösten käytöstä ja — mikä merkittävää — merkinneensä kyseisen tapauksen oletetuksi yhteisön oikeuden rikkomiseksi.

Ottaen huomioon jo kuluneen ajan voisiko komissio kertoa, mitä se on tässä oletetussa yhteisön oikeuden rikkomisasiassa tehnyt?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Komissio on lähettänyt Italian viranomaisille useita kirjeitä kyseisessä tapauksessa (N:o 2003/2004), jossa Italian oletetaan rikkoneen yhteisön oikeutta. Kirjeissä on pyydetty selvitystä, miten asiaan sovellettava lainsäädäntö toimii, erityisesti silloin, kun on kysymys journalistien rekisteröitymispakosta journalisti-rekisteriin ja ehdoista, joilla varsinkin muista jäsenvaltioista olevat journalistit rekisteröidään.

Komissio ei kuitenkaan vielä ole saanut vastausta Italian viranomaisilta. Viimeinen kirje lähetetään pian.

---

(1)  EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 122.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/201 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/201

---

(2004/C 84 E/0245)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0342/04

esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Belgian rautatiemarkkinoiden avaamista koskevat rajoitukset

Belgian valtionrautatiet nähtävästi vaikeuttaa junankuljettajien siirtymistä toisen Belgiassa toimivan rautatieyhtiön palvelukseen. Junankuljettajan pätevyystodistusta ei välittömästi toimiteta uudelle työnantajalle, joten todistuksen voimassaoloaika ehtii umpeutua ja kyseinen junankuljettaja joutuu uudelleen suorittamaan kokeen. Toisaalta Belgian rautatielainsäädäntö näyttää estävän sellaisten yritysten perustamisen ja toiminnan hyväksymisen, jotka eivät ole varsinaisia rautatieyhtiöitä, vaan luovuttavat rautatiealan henkilöstöä muille rautatieyhtiöille turvallisuustehtäviin (muun muassa junankuljettajia, junansuorittajia, vaunujen valvojia).

Onko komissio tietoinen markkinoiden avaamista koskevista rajoituksista? Pitääkö komissio rajoituksia yhteisön lainsäädännön mukaisina?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Komissio on tietoinen tämäntyyppisistä rajoituksista, jotka voivat vaihdella maittain voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. On mahdollista, että tietyissä tapauksissa rikotaan yhteisön voimassa olevaa lainsäädäntöä. Ensimmäisen rautatiepaketin (1) — ja erityisesti direktiivin 2001/14/EY 30 artiklan, joka piti saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 15. päivään maaliskuuta 2003 mennessä — säännösten mukaiset valvontaelimet vastaavat mahdollisten riitojen selvittämisestä.

Junankuljettajien sertifiointia käsitellään yleisemmin toisessa rautatiepaketissa (2) ja erityisesti rautateiden turvallisuutta koskevassa direktiivissä, josta arvoisa parlamentin jäsen on laatinut mietinnön. Turvallisuusnäkökohta ei kuitenkaan oikeuta säätämään junankuljettajien sertifiointia koskevista puitteista yhteisön tasolla. Ensisijaisesti on käsiteltävä muita asioita, kuten esimerkiksi yhteentoimivuutta, työoikeutta, rautatieyhtiön työntekijöiden siirtymistä toisen rautatieyhtiön palvelukseen, sekä koulutuksen ja työkokemuksen tunnustamista. Toista rautatiepakettia koskevassa keskustelussa esiin nousseiden monimutkaisten kysymysten takia ja neuvoston maaliskuussa 2003 tekemän poliittisen sopimuksen mukaisesti komissio on laatinut puitedirektiivin junankuljettajien ja muiden rautatieturvallisuuden kannalta merkittävissä tehtävissä työskentelevien työntekijöiden sertifioinnista. Ehdotus, joka on osa kolmatta rautatiepakettia (3), on tarkoitus antaa parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi vuoden 2004 alkupuoliskolla.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/12/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistus-ten antamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001).

(2)  http://europa.eu.int/comm/transport/rail/package/new_fr.htm

(3)  Kolmatta rautatiepakettia koskeva ehdotus on tarkoitus esittää vuoden 2004 alkupuoliskolla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/202 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/202

---

(2004/C 84 E/0246)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0359/04

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Terveydenhoidon normien puute vaikuttaa työvoiman ja kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen

EU-alueella ei ole olemassa yhtenäisiä normeja siitä, millaista tietyn kuntoisuusluokan potilaan (esim. teho-vaiheen potilas tai lonkkaproteesileikkauksen läpikäynyt potilas vuode-osastolla) tarvitsemaa hyvä hoito on ja mikä on eri ammattihenkilöstön potilaskohtainen vähimmäismäärä. Luonnollisesti potilaalla on oltava oikeus luottaa, että hänen turvallisuuttaan ei EU-alueella riskeerata sairaanhoidossa missään olosuhteissa. Yhtä hyvin myös sairaanhoidossa työskentelevien on olennaista tietää, että työtehtävässä on kohtuullinen mahdollisuus työhön liittyvän suuren vastuun kantamiseen.

Kysymys kytkeytyy olennaisesti työvoiman ja kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen: EU-kansalaisen turvallisuuden kannaltahan on tärkeätä, että hän tarvittaessa saa asianmukaisen hoidon missä tahansa unionin alueella. Samoin työvoiman liikkuvuuden vuoksi on oltava etukäteen varmuus siitä, että esimerkiksi sairaanhoitaja ei toisessa jäsenmaassa sairaanhoitajana toimiessaan joudu kantamaan lääkärin vastuuta, tai missä tahansa tehtävässä hoitamaan ylivoimaista tehtävämäärää. Analogia esimerkiksi liikenneturvallisuutta sivuaviin EU:n työturvallisuussäädöksiin on helposti löydettävissä. Lisäksi se lie helposti toteutettavissa alalla, jolla ammattipätevyyden tunnustaminen on säädelty EU-direktiivillä.

Onko komissio tietoinen hoitohenkilöstöä koskevien, välittömästi potilasturvallisuuden ja työsuojelun normien vaihteluista EU-maiden sisällä ja kesken? Miten komissio näkee tilanteen kansalaisten ja työvoiman vapaan liikkuvuuden toteutumisen kannalta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Terveydenhuollon ammattihenkilöstön ammattipätevyyttä koskevat vähimmäisvaatimukset vahvistetaan seuraavissa alakohtaisissa direktiiveissä: 93/16/ETY (1) (lääkärit); 77/453/ETY (2) (sairaanhoitajat); 78/686/ETY (3) (hammaslääkärit); 80/155/ETY (4) (kätilöt) ja 85/432/ETY (5) (proviisorit).

Terveydenhoidon toimintatavat ja käytännön tulokset kuitenkin vaihtelevat huomattavasti unionin sisällä. Vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa terveyspalvelujen ja sairaanhoidon organisoinnista ja tuottamisesta, nämä erot antavat aiheen parhaiden toimintatapojen vaihtoon EU:n laajuisesti potilaille ja terveydenhuollon ammattihenkilöille koituvan käytännön hyödyn takaamiseksi. Komission aloitteesta järjestettiin korkean tason pohdintaprosessi potilaiden liikkuvuudesta ja terveydenhuollon kehityssuuntauksista Euroopan unionissa. Prosessissa oli mukana terveysministereitä ja muita terveydenhuoltoalan keskeisiä sidosryhmiä, ja sen tuloksena annettiin useisiin aloihin liittyviä suosituksia tilanteen parantamiseksi. Suosituksissa esitetään muun muassa eurooppalaisten osaamiskeskusten verkottamis- ja yhteistyömahdollisuuksien tutkimista, terveysteknologian arvioinnin lujittamista, EU:n tason puitteiden kehittämistä terveydenhuoltoa koskevaa tietoa varten ja komission toimien yleistä tarkastelua sen selville saamiseksi, miten toimilla voidaan parhaiten helpottaa hoitoon pääsyä ja parantaa hoidon laatua. Vastauksena näihin suosituksiin komissio aikoo esittää ehdotuksia keväällä 2004 annettavassa tiedonannossa.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 93/16/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta, EYVL L 165, 7.7.1993.

(2)  Neuvoston direktiivi 77/453/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1977, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien toimintaa koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 176, 15.7.1977.

(3)  Neuvoston direktiivi 78/686/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, hammaslääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi, EYVL L 233, 24.8.1978.

(4)  Neuvoston direktiivi 80/155/ETY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1980, kätilöntoimeen ryhtymistä ja kätilöntoi-men harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 33, 11.2.1980.

(5)  Neuvoston direktiivi 85/432/ETY, annettu 16 päivänä syyskuuta 1985, tiettyä farmasian alan toimintaa koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 253, 24.9.1985.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/203

---

(2004/C 84 E/0247)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0366/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kuluttajien oikeudet Irlannissa

Millaisen vastauksen komissio sai Irlannin hallitukselta tammikuussa 2003 lähettämäänsä perusteltuun lausuntoon (komission lehdistötiedote IP/03/3), jossa todettiin, että Irlanti ei ole ottanut lainsäädäntöönsä kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevaa direktiiviä (1999/44/EY (1)), jossa kuluttajille annetaan tiettyjä vähimmäisoikeuksia EU:n alueella ostettujen tuotteiden suhteen?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä asiassa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Komissio lähetti Irlannille 19 päivänä joulukuuta 2002 perustellun lausunnon, jonka aiheena oli, että Irlanti ei ole pannut täytäntöön direktiiviä 1999/44/EY (2).

Irlannin hallitus vastasi komissiolle perusteltuun lausuntoon, että asiaa koskeva säädös ”European Communities (Certain Aspects of the Sale of Consumer Goods and Associated Guarantees) Regulations 2003 — (S.I. No 11, 2003)” on annettu 10 päivänä helmikuuta 2003 ja että kyseinen direktiivi on näin pantu täytäntöön.

Tämän seurauksena komissio päätti Irlantiin kohdistuneen rikkomisesta johtuvan menettelyn 9. heinäkuuta 2003.

---

(1)  EYVL L 171, 7.7.1999, s. 12.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/44/EY, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista, EYVL L 171, 7.7.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/204 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/204

---

(2004/C 84 E/0248)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0370/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Työaikadirektiivin soveltamisalan laajentaminen

Direktiivi 2000/34/EY (1) vuoden 1993 työaikadirektiivin (neuvoston direktiivi 93/104/EY (2)) laajentamisesta soveltamisalan ulkopuolisiin toimialoihin ja toimintoihin oli määrä saattaa osaksi kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöä viimeistään 1. elokuuta 2003 (lukuun ottamatta työharjoittelua suorittavia lääkäreitä, joiden suhteen määräaika on 1. elokuuta 2004).

Kuinka monta työntekijää komissio arvioi kuuluvan Irlannissa direktiivin soveltamisalaan, jos Irlannin hallitus panisi direktiivin täysimääräisesti täytäntöön?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Kuten asiakirjasta ”Valkoinen kirja työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista” (3) käy ilmi, komissio arvioi, että direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolelle jäävät alat ja toiminnot (itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna) käsittävät yhteensä 5,6 miljoonaa työpaikkaa (±4 prosenttia EU:n koko työvoimasta). Näistä työpaikoista 3,5 miljoonaa (±2,5 prosenttia kokonaistyövoimasta) on maantiekuljetusten alalla. Luvuista käy selville ilmiön suuruusluokka unionin tasolla. Komissiolla ei kuitenkaan ole käytössään jäsenvaltiokohtaisia lukuja.

---

(1)  EYVL L 195, 1.8.2000, s. 41.

(2)  EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18.

(3)  KOM(97) 334 lopullinen, 18 kohta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/204 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/204

---

(2004/C 84 E/0249)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0376/04

esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Terästeollisuuden kriisi Ternissä

| — | Lissabonin Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2000 vahvistetuissa strategisissa tavoitteissa haluttiin luoda vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

—

Lissabonin Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2000 vahvistetuissa strategisissa tavoitteissa haluttiin luoda vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| — | Komission vihreässä kirjassa (2001) yritysten sosiaalisesta vastuusta vahvistettiin asian olevan tärkeä Euroopalle. |
| --- | --- |

—

Komission vihreässä kirjassa (2001) yritysten sosiaalisesta vastuusta vahvistettiin asian olevan tärkeä Euroopalle.

| — | Vuonna 2002 antamassaan tiedonannossa komissio otti käyttöön strategian, jonka tarkoituksena oli saada aikaan kumppanuus, jonka puitteissa kehitettäisiin eurooppalainen kehys yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseksi. Päämääränä oli turvata työllisyys vahvistamalla kilpailukykyä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2002 antamassaan tiedonannossa komissio otti käyttöön strategian, jonka tarkoituksena oli saada aikaan kumppanuus, jonka puitteissa kehitettäisiin eurooppalainen kehys yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseksi. Päämääränä oli turvata työllisyys vahvistamalla kilpailukykyä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ympäristönsuojelua.

| — | Komissio totesi myös, että yritysten yhteiskuntavastuu (CSR) on yksi keino päästä lähemmäksi Euroopan unionin tavoitteita, viedä kehitystä eteenpäin ja parantaa yleistä hallintotapaa integroimalla nykyiset poliittiset välineet, kuten lainsäädännön ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun. |
| --- | --- |

—

Komissio totesi myös, että yritysten yhteiskuntavastuu (CSR) on yksi keino päästä lähemmäksi Euroopan unionin tavoitteita, viedä kehitystä eteenpäin ja parantaa yleistä hallintotapaa integroimalla nykyiset poliittiset välineet, kuten lainsäädännön ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun.

| — | Thyssen Krupp -nimisen yhtiön, joka omistaa Ternin Astin, piti tehdä Ternistä suuntaisrakeisen sähköteknisen teräksen eurooppalainen osaamiskeskus. |
| --- | --- |

—

Thyssen Krupp -nimisen yhtiön, joka omistaa Ternin Astin, piti tehdä Ternistä suuntaisrakeisen sähköteknisen teräksen eurooppalainen osaamiskeskus.

| — | Ternin alueen kustannukset tuotantoyksikköä kohden ovat olleet Euroopan alhaisimpia. |
| --- | --- |

—

Ternin alueen kustannukset tuotantoyksikköä kohden ovat olleet Euroopan alhaisimpia.

| — | Alueelle on tehty suuria julkisia investointeja, mukaan lukien tavoitteeseen 2 liittyvistä yhteisön varoista ja Euroopan sosiaalirahastosta myönnetty rahoitus (paikallisen järjestelmän, infrastruktuurin ja ammatillisen koulutuksen kehittäminen), joita Ast on voinut hyödyntää joko suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

—

Alueelle on tehty suuria julkisia investointeja, mukaan lukien tavoitteeseen 2 liittyvistä yhteisön varoista ja Euroopan sosiaalirahastosta myönnetty rahoitus (paikallisen järjestelmän, infrastruktuurin ja ammatillisen koulutuksen kehittäminen), joita Ast on voinut hyödyntää joko suoraan tai välillisesti.

Voisiko komissio edellä esitetyn huomioon ottaen selittää, aikooko se ryhtyä toimiin Ternissä sijaitsevan Astin sähköteknisen teräksen osaston sulkemisen välttämiseksi ja mitä nämä toimet mahdollisesti olisivat? Sulkeminen merkitsisi 900 työpaikan menetystä kyseisellä alueella ja sillä olisi kielteisiä vaikutuksia koko seutukunnalle. Onko sillä selkeä strategia teollisuuden uudelleenjärjestelyjen aiheuttamien kielteisten vaikutusten torjumiseksi?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/205 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/205

---

(2004/C 84 E/0250)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0388/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ternin terästehtaat — Thyssen-Kruppin tehtaan sulkeminen

Magneettista terästä valmistava saksalainen monikansallinen yhtiö Thyssen-Krupp Electrical Steel on ilmoittanut lopettavansa magneettisen teräksen valmistuksen Ast di Ternin laitoksessa.

Kyseisessä tuotantolaitoksessa valmistetaan nykyään myös ruostumatonta terästä sen ansiosta, että sulatuslaitteista aiheutuvat kustannukset voidaan jakaa magneettisen teräksen alan kanssa. Tuotantolaitos irrotettiin noin kolme vuotta sitten muusta laitoksesta valtionyhtiö ILVA:n yksityistämisen jälkeen, jonka johdosta työpaikkojen määrää vähennettiin jo noin seitsemästä tuhannesta kolmeen tuhanteen.

Toiminnan lakkauttaminen johtaisi yhteensä arviolta 900 työntekijän irtisanomiseen sekä kyseisessä laitoksessa että alihankintateollisuudessa. Lisäksi liikevaihdosta vähenisi 140 miljoonaa euroa, ja samalla loppuisi erittäin korkealaatuisen ”suuntaisrakeistetun” sähköteräksen 90 000 tonnin suuruinen vuosituotanto. Toiminnan lakkauttaminen merkitsisi Ternin suurimman teollisuusyrityksen ja samalla koko alueen loppua sekä sellaisen teollisuudenalan häviämistä, jolla on työntekijöiden korkean ammattitaidon vuoksi kansallisesti merkittävä strateginen arvo.

Selvistä tuotannon ja markkinoinnin virheistä johtunut markkinaosuuksien menettäminen on saanut Thyssen-Kruppin tekemään päätöksen, jota tukee eräs vähemmän uskottava markkinatutkimus, kyseisen laitoksen toimintojen siirtämisestä Ranskaan tai Saksaan. Yhtiö on torjunut kaikki myyntispekulaatiot, koska myyminen edistäisi kilpailua Italiassa eli maassa, joka tuottaa 60 prosenttia kaikesta Euroopan magneettisesta teräksestä ja jonka olisi pian pakko alkaa tuoda sitä ulkomailta.

Ottaen huomioon edellä mainitun toimenpiteen vakavat seuraukset sekä työllisyydelle että alueelliselle ja koko maan taloudelle sekä pitäen mielessä, että jos Thyssen-Krupp lakkauttaa edellä mainitut toiminnot Italiassa, seurauksena saattaa olla Euroopan vakiintuneen kilpailutasapainon vakava horjuminen, ja että Umbriassa toimiva laitos edustaa Euroopan laajuisesti tarkasteltuna terästuotannon alan huipputasoa.

Voiko komissio ilmoittaa,

| 1. | mihin toimiin Euroopan unioni voi ryhtyä Ternin tehtaan työntekijöiden ja kyseisen alueen talouden pelastamiseksi; |
| --- | --- |

1.

mihin toimiin Euroopan unioni voi ryhtyä Ternin tehtaan työntekijöiden ja kyseisen alueen talouden pelastamiseksi;

| 2. | onko Thyssen-Kruppin päättämä toimenpide teollisuuden rakennemuutosten sosiaalisia vaikutuksia koskevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti työntekijöiden joukkovähentämisiä koskevan direktiivin 98/59/EY (1), työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen luovutuksen yhteydessä koskevan direktiivin 2001/23/EY (2) sekä työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevien direktiivien 94/45/EY (3) ja 2002/14/EY (4) mukainen; |
| --- | --- |

2.

onko Thyssen-Kruppin päättämä toimenpide teollisuuden rakennemuutosten sosiaalisia vaikutuksia koskevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti työntekijöiden joukkovähentämisiä koskevan direktiivin 98/59/EY (1), työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen luovutuksen yhteydessä koskevan direktiivin 2001/23/EY (2) sekä työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevien direktiivien 94/45/EY (3) ja 2002/14/EY (4) mukainen;

| 3. | onko kyseinen toimenpide kilpailulainsäädännön ja erityisesti yritysten keskittymistä ja hallitsevan aseman väärinkäyttöä koskevan lainsäädännön mukainen ottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (5) sekä yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklasta (C 85/76 ja C 70/89)? |
| --- | --- |

3.

onko kyseinen toimenpide kilpailulainsäädännön ja erityisesti yritysten keskittymistä ja hallitsevan aseman väärinkäyttöä koskevan lainsäädännön mukainen ottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (5) sekä yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklasta (C 85/76 ja C 70/89)?

---

(1)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16.

(2)  EYVL L 82, 22.3.2001, s. 16.

(3)  EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64.

(4)  EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29.

(5)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/206 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/206

---

(2004/C 84 E/0251)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0445/04

esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Astin tuotantolaitoksen kriisi Ternissä

Johtava saksalainen terästeollisuusryhmittymä Thyssen Krupp, joka omistaa Astin tuotantolaitoksen Ternissä Italiassa, ilmoitti muutama päivä sitten sulkevansa laitoksen sähköteknisen teräksen osaston.

Päätös koskee kaikkiaan vähintään 900 työntekijää. Sulkeminen vaikuttaa lisäksi perusteettomalta ja on herättänyt suurta hämmennystä. Asianomaiset työntekijät ja paikalla toimivat ammattiliittojen edustajat ovat myös protestoineet voimakkaasti päätöstä vastaan. Tuotantolaitoksen sulkeminen olisi vakava isku asemansa alueella vakiinnuttaneelle ja rakenteensa, varustuksensa sekä pitkälle erikoistuneen henkilökuntansa puolesta edelläkävijänä toimineelle teollisuuskeskukselle. Sillä olisi myös merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia, koska alue on työllistänyt paljon etenkin nuoria ihmisiä.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| — | Onko päätöstä tehtäessä noudatettu työntekijöiden suojelusta annettuja Euroopan unionin direktiivejä ja voiko olla syytä olettaa, että tässä erityistapauksessa olisi rikottu 12. joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1) säännöksiä työpaikkojen säilyttämisestä? |
| --- | --- |

—

Onko päätöstä tehtäessä noudatettu työntekijöiden suojelusta annettuja Euroopan unionin direktiivejä ja voiko olla syytä olettaa, että tässä erityistapauksessa olisi rikottu 12. joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1) säännöksiä työpaikkojen säilyttämisestä?

| — | Onko hyvissä ajoin järjestetty johdon ja työntekijöiden neuvotteluja, joista säädetään neuvoston direktiivin 98/59/EY (2) 2 artiklassa? |
| --- | --- |

—

Onko hyvissä ajoin järjestetty johdon ja työntekijöiden neuvotteluja, joista säädetään neuvoston direktiivin 98/59/EY (2) 2 artiklassa?

| — | Mitä komissio aikoo tehdä turvatakseen näiden 900 työntekijän tulevaisuuden, kun otetaan huomioon, että työttömyysaste on Italiassa edelleen yksi Euroopan unionin korkeimpia? |
| --- | --- |

—

Mitä komissio aikoo tehdä turvatakseen näiden 900 työntekijän tulevaisuuden, kun otetaan huomioon, että työttömyysaste on Italiassa edelleen yksi Euroopan unionin korkeimpia?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04, P-0388/04 ja P-0445/04

(5. maaliskuuta 2004)

Komissiolla ei ole valtuuksia estää tai lykätä yrityksen tai sen osan sulkemista. On työmarkkinaosapuolten ja muiden kolmansien osapuolien tehtävä neuvotella yrityksen kanssa mahdollisista vaihtoehdoista. Komissio kuitenkin toivoo, että löydetään hyväksyttävä ratkaisu niiden merkittävien vaikutuksien lievittämiseksi, joita Ternin alueelle koituu tästä uudelleenjärjestelystä.

Mahdollisten rakennerahastoista saatavien tukien osalta komissio vahvistaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Ternin alue on oikeutettu saamaan Euroopan aluekehitysrahaston tukea. Alueelliset viranomaiset voivat näin ollen hakea rahoitusta Ternin alueella toteutettaville muutostoimille yrityksen sulkemisesta aiheutuvien seurausten lieventämiseksi. Tämä voi tapahtua erityisesti vuonna 2004 tehtävän, Umbriaa koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan väliarvioinnin yhteydessä.

Euroopan sosiaalirahastosta saatavien tukien osalta komissio ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Umbrian alueen toimintaohjelmaa rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta yli 97 miljoonalla eurolla, mikä vastaa 45 prosenttia ohjelman kokonaisrahoituksesta. Loput katetaan kansallisin varoin. Umbrian alue julkaisi 26. tammikuuta 2003 rauta- ja teräsalaa koskevan alueidenvälisen ehdotuspyynnön (”Ohjeet hanke-ehdotusten jättämiseksi vuosia 2000—2006 koskevaan alueellisen toimintaohjelmaan sisältyvän tavoitteen 3 mukaisesti”). Ehdotuspyyntö rahoitetaan alueelliseen toimintaohjelmaan sisältyvän tavoitteen 3 toimenpiteistä A2, A3 ja Dl.

Rahoitusta saaneiden tai parhaillaan rahoitusta saavien toimien tavoitteena on

| — | saada tai palauttaa nuoret ja aikuiset työmarkkinoille ennakoivan lähestymistavan mukaisesti (toimenpide A2, rahoituksen määrä 350 000 euroa) |
| --- | --- |

—

saada tai palauttaa nuoret ja aikuiset työmarkkinoille ennakoivan lähestymistavan mukaisesti (toimenpide A2, rahoituksen määrä 350 000 euroa)

| — | saada tai palauttaa yli kuuden tai kahdentoista kuukauden ajan työttöminä olleet miehet ja naiset työmarkkinoille (toimenpide A3, rahoituksen määrä 350 000 euroa) |
| --- | --- |

—

saada tai palauttaa yli kuuden tai kahdentoista kuukauden ajan työttöminä olleet miehet ja naiset työmarkkinoille (toimenpide A3, rahoituksen määrä 350 000 euroa)

| — | kehittää elinikäistä oppimista, työmarkkinoiden joustavuutta sekä julkisen ja yksityisen sektorin yritysten kilpailukykyä (toimenpide D1, rahoituksen määrä 500 000 euroa). |
| --- | --- |

—

kehittää elinikäistä oppimista, työmarkkinoiden joustavuutta sekä julkisen ja yksityisen sektorin yritysten kilpailukykyä (toimenpide D1, rahoituksen määrä 500 000 euroa).

Työntekijöiden edustajille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista menettelyistä säädetään useissa yhteisön direktiiveissä. Yrityksen sulkemisen yhteydessä voidaan soveltaa erityisesti työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annettua neuvoston direktiiviä 98/59/EY ja 22. syyskuuta 1994 annettua eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa neuvoston direktiiviä 94/45/EY. Yhteisön mekanismia tällä alalla pyritään lisäksi täydentämään työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista yhteisössä 11. maaliskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/14/EY. Ensiksi mainitut kaksi direktiiviä on saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä (kun taas viimeisimpänä mainitun vastaava määräaika on 23. maaliskuuta 2005). On toimivaltaisten kansallisten viranomaisten (erityisesti tuomioistuinten) tehtävä arvioida tapauskohtaisesti direktiivien soveltamisen asianmukaisuutta ja tehokkuutta.

On tärkeää muistaa, että joukkovähentämistä koskevan direktiivin 98/59/EY mukaan työnantajan on työntekijöiden joukkovähentämistä harkitessaan aloitettava hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimuksen pääsemiseksi. Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia joukkovähentämisen välttämiseksi tai niiden kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten lieventämiseksi toteuttamalla sosiaalisia toimenpiteitä, joilla pyritään varsinkin vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseen tai kouluttamiseen uudelleen.

Yritysten uudelleenjärjestelyitä ja niiden sosiaalisia seurauksia koskevan laajalle levinneen huolestuneisuuden vuoksi komissio on pyrkinyt lisäämään ja syventämään keskustelua panoksesta, jonka yhteisö voi antaa sen varmistamiseksi, että uudelleenjärjestelyiden yhteydessä otetaan asianmukaisesti huomioon sen sosiaaliset seuraukset. Vuonna 2002 komissio hyväksyi työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäisen vaiheen asiakirjassa ”Muutoksen ennakointi ja hallinta: dynaaminen lähestymistapa yrityksen uudelleenjärjestelyn sosiaalisiin näkökohtiin”. Asiakirjassa kannatetaan myönteistä suhtautumista yritysten uudelleen-järjestelyihin tasapainottamalla niiden yrityksen intressit, joiden toimintaedellytykset muuttuvat, ja niiden työntekijöiden intressit, joita uhkaa työpaikan menetys.

Vastauksena mainittuun asiakirjaan työmarkkinaosapuolet päättivät tutkia mahdollisuuksia käydä vuoropuhelua tästä aiheesta ja sisällyttivät sen keskeiseksi osaksi yhteistä työohjelmaansa, joka hyväksyttiin marraskuussa 2002. Lukuisten uudelleenjärjestelyistä saatuja käytännön kokemuksia käsittelevien seminaarien jälkeen työmarkkinaosapuolet toimittivat komissiolle lokakuussa 2003 yhteisen asiakirjan ”Viitesuunta-viivat muutoksen ja sen sosiaalisten seurausten hallintaa varten”. Komissio pitää erittäin myönteisenä sitä, että työmarkkinaosapuolet ovat osoittaneet aikovansa jatkaa työskentelyä tämän aiheen parissa kauden 2003—2005 työohjelmansa puitteissa.

Yritysten uudelleenjärjestelyiden kannalta ovat tärkeitä myös seuraavat komission aloitteet:

| — | Yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seuranta ja sitä seurannut komission tiedonanto (3): yritysten sosiaalisen vastuun käsite tarkoittaa yritysten jatkuvaa sitoumusta toimia vilpittömästi ja vastuullisesti sekä edistää osaltaan talouden kehitystä parantamalla työntekijöiden ja heidän perheidensä elämänlaatua paikallistasolla ja koko yhteiskunnan laajuisesti myös uudelleenjärjestelyjen ja muutoksen ennakoinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seuranta ja sitä seurannut komission tiedonanto (3): yritysten sosiaalisen vastuun käsite tarkoittaa yritysten jatkuvaa sitoumusta toimia vilpittömästi ja vastuullisesti sekä edistää osaltaan talouden kehitystä parantamalla työntekijöiden ja heidän perheidensä elämänlaatua paikallistasolla ja koko yhteiskunnan laajuisesti myös uudelleenjärjestelyjen ja muutoksen ennakoinnin yhteydessä.

| — | Komission tiedonanto ”Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu — uudistumisen ja muutoksen taustavoima” (4): komissio korostaa tiedonannossaan, että Lissabonissa määriteltyjen strategisten päämäärien — täystyöllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden — saavuttaminen perustuu suurelta osin kaikilla tasoilla toimivien työmarkkinaosapuolten toimiin. Tästä syystä Euroopan laajuista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pidetään tärkeänä muutoksen positiivisen hallinnan varmistamisen välineenä, jonka avulla voidaan sovittaa yhteen yrityksille välttämätön joustavuus ja työntekijöille välttämätön turvallisuus etenkin merkittävien uudelleenjärjestelyiden yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto ”Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu — uudistumisen ja muutoksen taustavoima” (4): komissio korostaa tiedonannossaan, että Lissabonissa määriteltyjen strategisten päämäärien — täystyöllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden — saavuttaminen perustuu suurelta osin kaikilla tasoilla toimivien työmarkkinaosapuolten toimiin. Tästä syystä Euroopan laajuista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pidetään tärkeänä muutoksen positiivisen hallinnan varmistamisen välineenä, jonka avulla voidaan sovittaa yhteen yrityksille välttämätön joustavuus ja työntekijöille välttämätön turvallisuus etenkin merkittävien uudelleenjärjestelyiden yhteydessä.

| — | Euroopan muutoksenseurantakeskus (EMCC) perustettiin asettamaan saataville luotettavaa tietoa ja tarjoamaan tilaisuuksia vaihtaa näkemyksiä, ajatuksia ja käytännön kokemuksia muutosten ymmärtämisen, ennakoinnin ja hallinnan parantamiseksi. EMCC:n tavoitteena on antaa Euroopan sosiaalipolitiikan keskeisille toimijoille tarvittavat välineet perusteltujen päätösten tekemiseksi muutosprosessien hallinnasta. |
| --- | --- |

—

Euroopan muutoksenseurantakeskus (EMCC) perustettiin asettamaan saataville luotettavaa tietoa ja tarjoamaan tilaisuuksia vaihtaa näkemyksiä, ajatuksia ja käytännön kokemuksia muutosten ymmärtämisen, ennakoinnin ja hallinnan parantamiseksi. EMCC:n tavoitteena on antaa Euroopan sosiaalipolitiikan keskeisille toimijoille tarvittavat välineet perusteltujen päätösten tekemiseksi muutosprosessien hallinnasta.

Komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (5) rikkomisen todentamisen osalta komissiolla ei ole tietoa siitä, että Acciai Speciali Terni -yhtiölle olisi myönnetty tukea tämän asetuksen mukaisesti.

Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen perusteella ei voida päätellä, että yhteisön kilpailusääntöjä, erityisesti neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89 (6) ja EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa, olisi rikottu.

---

(1)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

(2)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16.

(3)  KOM(2002) 347 lopullinen.

(4)  KOM(2002) 341 lopullinen.

(5)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annettu komission asetus (EY) N:o 2204/2002.

(6)  Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/208 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/208

---

(2004/C 84 E/0252)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0381/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vastaanottoluokkien toiminta — koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toinen toimintaohjelma

Kreikassa toteutettavan koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toisen toimintaohjelman 1 alaohjelman 1 toimen a toimenpiteessä, jonka otsikkona on ”Kulttuurisia ja kielellisiä erityispiirteitä omaavien lasten koulutusjärjestelmään integroimisen tukeminen”, pyritään parantamaan sellaisista väestöryhmistä tulevien lasten koulutusjärjestelmään integroimisen olosuhteita, joita uhkaa koulutukseen liittyvä epätasa-arvo, jotta estettäisiin heidän syrjäytymisensä.

Oppivelvollisuuden alaisen koulutuksen piirissä toimivia vastaanottoluokkia rahoitetaan edellä mainitun toimenpiteen puitteissa, ja ne edistävät siirtolaisoppilaiden ongelmatonta integroitumista koulujärjestelmään. Tänä kouluvuotena 2003—2004 opetusministeriö ja koulutusalan aluehallinto eivät ole palkanneet vastaanottoluokkien toimintaan tarvittavaa henkilöstöä ja monissa tapauksissa, joissa opetushenkilöstöä on ollut, vastaanotto-osastojen toiminta on keskeytetty ja niiden opettajat paikkaavat normaaliopetuksen opettajiston organisoinnissa olevia aukkoja. Niinpä opetusministeriön lapsiasiamiehelle antamien tietojen mukaan 558:sta vastaanottoluokasta vain 295 oli toiminnassa. Samanaikaisesti sisäministeriö kieltää yleiskirjeessään oleskeluluvattomien siirtolaisten lasten ottamisen kansakouluun. Näiden toimenpiteiden seurauksena siirtolaisten lapsilta riistetään yksi lasten perusoikeuksista, oikeus koulutukseen.

| 1. | Miten kyseisen, koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toiseen toimintaohjelmaan kuuluvan toimenpiteen toteuttaminen on edistynyt? |
| --- | --- |

1.

Miten kyseisen, koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toiseen toimintaohjelmaan kuuluvan toimenpiteen toteuttaminen on edistynyt?

| 2. | Kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan II luvun 14 artikla, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä suojellakseen siirtolaisten lasten oikeutta koulutukseen? |
| --- | --- |

2.

Kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan II luvun 14 artikla, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä suojellakseen siirtolaisten lasten oikeutta koulutukseen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan yleissivistävää koulutusta ja ammatillista peruskoulutusta koskevan toimintaohjelman toimeen 1.1 sisältyvällä ensimmäisellä toimenpiteellä todellakin pyritään tukemaan kulttuurisia tai kielellisiä erityispiirteitä omaavien lasten integroitumista koulutusjärjestelmään.

Edellä mainitusta toimintaohjelmasta ei rahoiteta luokkien perustamista tai henkilöstön palkkausta, vaan tarjotaan varoja koulutusmateriaalin ja teknisen materiaalin hankkimiseen, opettajien kouluttamiseen, perheiden neuvomiseen sekä tiedotukseen kouluhallinnossa kansallisella ja paikallistasolla.

Tähän toimeen on myönnetty 57,7 miljoonan euron talousarvio, josta 30 miljoonaa euroa on jo käytössä. Tähän mennessä toimista on hyötynyt 2 300 siirtolaislasta alemman perusasteen kouluissa ja 2 700 siirtolaislasta ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa, 6 260 muslimioppilasta pääasiassa alemman perusasteen kouluissa sekä 6 780 romanioppilasta alemman perusasteen ja 120 romanioppilasta ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa.

Komissiolla ei ole tietoja siitä, että oleskeluluvattomien siirtolaisten lapsilta olisi evätty pääsy alemman perusasteen kouluihin. Komission käytössä olevien tietojen mukaan laissa nro 2910/2001 säädetään, että oikeus pakollisen koulutuksen saamiseen annetaan poikkeuksellisesti myös näille lapsille. Komissio aikoo kuitenkin ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin saadakseen lisätietoja sisäasiainministeriön antamasta määräyksestä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/209 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/209

---

(2004/C 84 E/0253)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0383/04

esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Postimaksut

Miten Euroopan komissio pyrkii varmistamaan, että Euroopan unionin sisällä lähetettyjen kirjeiden — erityisesti 2. luokan kirjeiden — postitusmaksut ovat samansuuruiset eri jäsenvaltioissa, jos ei oteta huomioon valuuttakurssivaihteluista johtuvia eroja?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen ottaa kysymyksessään esiin ulkomaanpostimaksujen ja erityisesti E-postimerkin vertailtavuuden.

Yhteisön puitteet postipalveluille asetetaan postidirektiivissä 97/67/EY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2002/39/EY (2). Direktiivissä säädetään yleisiin periaatteisiin perustuvasta yhdenmukaistetusta sääntelystä, joka antaa jäsenvaltioille merkittävästi liikkumatilaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Postimaksujen osalta yleisperiaatteet on esitetty direktiivin 97/67/EY 12 ja 13 artiklassa.

Yleisperiaatteina 12 artiklassa esitetään, että yleispalveluiden hintojen on oltava kohtuullisia, kustannuksiin sovitettuja, avoimia ja syrjimättömiä. Lisäksi 13 artiklassa todetaan, että vahvistettaessa päätemaksuja yhteisön sisäiselle ulkomaanpostille jäsenvaltioiden on kannustettava yleispalvelun tarjoajiaan pitämään huolta seuraavista periaatteista: päätemaksut on vahvistettava suhteessa saapuvan ulkomaanpostin käsittely- ja jakelukustannuksiin; maksujen suuruuden on oltava yhteydessä saavutettuun palvelun laatuun; päätemaksujen on oltava julkisia ja syrjimättömiä.

Edellä esitetyt periaatteita sovelletaan kaikkiin yleispalveluiden maksuihin, myös sähköisillä postimerkeillä kerättyihin maksuihin.

Käytännössä kuitenkin eroja voi esiintyä jäsenvaltioiden jakelukustannuksissa, ulkomaanpostimaksuissa ja päätemaksuissa (ja näin ollen ulkomaanpalveluiden sähköisten postimerkkien hinnassa) silloinkin kun ne on sovitettu kustannuksiin.

Ε-postimerkin kaltaisten maksujen keräämisen käytännön järjestämisestä todetaan direktiivin 8 artiklassa, että jäsenvaltioilla on oikeus järjestää postimerkkien liikkeeseen laskeminen kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä, EYVL L 15, 21.1.1998.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/39/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi, EYVL L 176, 5.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/210

---

(2004/C 84 E/0254)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0393/04

esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eläimistä saatavia sivutuotteita koskeva asetus

Eläimistä saatavia sivutuotteita koskevan asetuksen täytäntöönpano Skotlannissa on johtanut lukuisiin erilaisiin tulkintoihin. Lainsäädännön hengestä ollaan yksimielisiä, mutta sen hyväksyminen Skotlannissa aiheuttaa ongelmia. Asetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kohtuuttoman korkeat kustannukset ovat ajaneet monet pienet henkilöyhtiöt konkurssiin.

Oliko komissiolla asetuksen suunnitteluvaiheessa näkemystä koosta, jota pienemmät yhtiöt jäisivät asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, vai voivatko jäsenvaltiot päättää tästä itse?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 (1), joka on annettu 3. lokakuuta 2002, sellaisena kuin se on muutettuna 12. toukokuuta 2003 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 808/2003 (2), säädetään muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä. Se hyväksyttiin 3. lokakuuta 2002, julkaistiin 10. lokakuuta 2002 ja tuli voimaan 1. toukokuuta 2003.

Asetusta sovelletaan pieniin yrityksiin eläimistä saatavien sivutuotteiden keruun, kuljetuksen, varastoinnin, esikäsittelemisen, käsittelyn, käytön, hävittämisen, maahantuonnin, viennin ja kauttakuljetuksen osalta, jotta näistä tuotteista ei aiheutuisi vaaraa eläinten terveydelle eikä kansanterveydelle. Ei ole olemassa mitään raja-arvoa, jota pienemmät yritykset jäisivät asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, eivätkä jäsenvaltiot voi poiketa sen säännöksistä.

Eläimistä saataviin sivutuotteisiin sovellettavia yhteisön sääntöjä oli tarpeen muuttaa perusteellisesti viimeaikaisten rehuperäisten kriisien (naudan spongiforminen enkefalopatia eli BSE, dioksiini, suu- ja sorkkatauti jne.) vuoksi ja myös siksi, että jäsenvaltioissa oli käytössä hyvin erilaisia eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelyyn, keruuseen, varastointiin ja hävittämiseen myönnettävään taloudelliseen tukeen liittyviä toimintamalleja.

Kansallisten säännösten osalta on syytä todeta, että asetuksen 35 artiklan perusteella jäsenvaltioita on pyydetty ilmoittamaan komissiolle asetuksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä ja mahdollisesti kohtaamistaan ongelmista. Komission on toimitettava parlamentille ja neuvostolle vuoden 2004 loppuun mennessä kertomus ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden esiin tuomat ongelmat.

Jos pienillä yrityksillä on ilmennyt erityisiä ongelmia, oletetaan, että komission on asetuksen 35 artiklaan perustuvien jäsenvaltioiden ilmoitusten perusteella mahdollista vuoden 2004 loppuun mennessä antaa suosituksia näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

---

(1)  EYVL L 273, 10.10.2002.

(2)  EUVL L 117, 13.5.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/211 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/211

---

(2004/C 84 E/0255)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0514/04

esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Jatkokysymys (kirjalliselle kysymykselle E-2133/02) kansainvälisten jalkapalloerotuomareiden ikäsyrjinnästä

Esitin 17. heinäkuuta 2002 kirjallisen kysymyksen (E-2133/02 (1)), joka koski kansainvälisten jalkapallo-tuomareiden ikäsyrjintää. Komissio totesi tuolloin antamassaan vastauksessa, että yleisikärajaa ei voida pitää fyysisen kunnon tai kyvyn ohjearvona ja että jos jonkin tietyn työn suorittamiseen tarvitaan tietyntasoista fyysistä kuntoa, ehdokkaiden valinnassa voidaan käyttää asianmukaisia testejä. Lisäksi komissio ilmoitti, että direktiivi 2000/78/EY (2) on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 2. joulukuuta 2003 mennessä, ellei määräaikaan ole haettu enintään 3 vuoden lisäaikaa. Äskettäin lehtitieto kertoi, että tunnetun italialaisen erotuomarin P. Collinan on sääntöjen perusteella lopetettava erotuomarina toimiminen, koska hän täyttää 45 vuotta. Tästä ilmenee, että UEFA ei tältä osin (FIFAn sääntöjen 4 artikla) ole vielä pannut lainsäädäntöä täytäntöön.

| 1. | Katsooko Euroopan komissio, että se, että italialaisen erotuomarin Collinan on lopetettava ammattinsa harjoittaminen, koska hän on täyttänyt 45 vuotta, vaikka hän läpäisee kuntokokeet, on ristiriidassa direktiivin 2000/78/EY säännösten kanssa? |
| --- | --- |

1.

Katsooko Euroopan komissio, että se, että italialaisen erotuomarin Collinan on lopetettava ammattinsa harjoittaminen, koska hän on täyttänyt 45 vuotta, vaikka hän läpäisee kuntokokeet, on ristiriidassa direktiivin 2000/78/EY säännösten kanssa?

| 2. | Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä FIFAa vastaan, jonka sääntö on ristiriidassa tämän direktiivin säännösten kanssa? |
| --- | --- |

2.

Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä FIFAa vastaan, jonka sääntö on ristiriidassa tämän direktiivin säännösten kanssa?

| 3. | Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka antavat kansalaistensa työskennellä sellaisten järjestöjen palveluksessa, joiden sopimuksiin sisältyy säännöksiä, jotka ovat ristiriidassa eurooppalaisen ja näin ollen myös Italian kansallisen oikeuden kanssa, kun otetaan huomioon, että Italia ei ole hakenut lykkäystä direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanolle? |
| --- | --- |

3.

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka antavat kansalaistensa työskennellä sellaisten järjestöjen palveluksessa, joiden sopimuksiin sisältyy säännöksiä, jotka ovat ristiriidassa eurooppalaisen ja näin ollen myös Italian kansallisen oikeuden kanssa, kun otetaan huomioon, että Italia ei ole hakenut lykkäystä direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanolle?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio toteaa, että yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY, jossa kielletään syrjintä työssä muun muassa iän perusteella, oli määrä saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 2. joulukuuta 2003 mennessä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tarvittaessa hyödyntää 2. joulukuuta 2003 alkanutta kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi. Saksa, Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat ja Ruotsi ovat ilmoittaneet komissiolle hyödyntävänsä kolmen vuoden lisäajan, ja Tanska hyödyntävänsä sitä yhden vuoden verran.

Italia on saattanut direktiivin 2000/78/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään 13. elokuuta 2003 annetulla asetuksella nro 216, joka tuli voimaan 28. elokuuta 2003. Koska Italia on saattanut direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, yksittäiset syrjintää koskevat valitukset olisi osoitettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti kansallisille tuomioistuimille.

Komissio muistuttaa myös, että direktiivin 6 artiklassa hyväksytään oikeutettu ikään perustuva erilainen kohtelu tietyissä olosuhteissa, jos sillä on objektiivisesti perusteltu oikeutettu tavoite, ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen. Ikärajoja voidaan asettaa vain siinä tapauksessa, että niillä on objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu oikeutettu tavoite.

Komissio ei voi ottaa kantaa tähän yksittäistapaukseen, sillä arvoisa parlamentin jäsen ei ole toimittanut tietoja siitä, millä perusteilla Kansainvälinen jalkapalloliitto (FIFA) on asettanut tällaisen ikärajan.

Lisäksi komissio haluaa korostaa, että EY:n perustamissopimuksen mukaisesti komissio voi ryhtyä toimenpiteisiin ainoastaan jäsenvaltioita vastaan.

---

(1)  EUVL C 110 E, 8.5.2003, s. 32.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/212 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/212

---

(2004/C 84 E/0256)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0580/04

esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä annettu asetus (EY) N:o 1774/2002

Skotlannissa on hiljattain pantu täytäntöön yllämainittu parlamentin ja neuvoston 3. lokakuuta 2002 antama asetus (EY) N:o 1774/2002 (1), joka on johtanut lukuisiin erilaisiin tulkintoihin. Vaikka kukaan ei vastusta lain tarkoitusta, on sen täytäntöönpano aiheuttanut huolta Skotlannissa. Monet pienet yhden henkilön yritykset joutuvat suorittamaan kohtuuttomia maksuja, mikä johtaa ne väistämättä konkurssiin.

Siksi tiedustelen, huomioiko komissio luonnostellessaan säädöstä mahdollisuutta olla soveltamatta asetusta tiettyihin pieniin yrityksiin vai voitaisiinko asiasta päättää jäsenvaltioiden tasolla?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-0393/04 (2).

---

(1)  EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1.

(2)  Katso sivu 210.

---

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 2)

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/213 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/213

---

(2004/C 84 E/0257)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0225/03

esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2003)

Aihe:   Aids Itä-Euroopassa

Vuoden 2001 lopussa miljoonan itäeurooppalaisen aikuisen ja lapsen todettiin sairastuneen aidsiin. Väestön kasvu on Keski-Aasian lisäksi tällä alueella nopeinta maailmassa. Pelkästään vuoden aikana tulehdusten määrä lisääntyi alueella 42 prosenttia eikä ole osoittanut hidastumisen merkkejä. Seuraavat tekijät vaikuttavat tilanteeseen: kasvava, mutta epävakaa talouskehitys, korkea työttömyys, sosiaalisten ja kulttuuristen normien höllentyminen ja epäasianmukaiset terveyspalvelut.

Seuraavat tekijät johtavat vakaviin ongelmiin, joilla on suuri merkitys epidemian kasvun kannalta:

| — | Koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrä on hyvin korkea. Työttömyys lisää nuorten päätymistä haavoittuviin väestöryhmiin, joista voidaan mainita huumeiden väärinkäyttäjät ja prostituoidut. |
| --- | --- |

—

Koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrä on hyvin korkea. Työttömyys lisää nuorten päätymistä haavoittuviin väestöryhmiin, joista voidaan mainita huumeiden väärinkäyttäjät ja prostituoidut.

| — | Ihmisillä käytävä kauppa ja seksikauppa ovat lisääntyneet Berliinin muurin sortumisen jälkeen, sillä nuorten huumeiden käyttö on lisääntynyt. |
| --- | --- |

—

Ihmisillä käytävä kauppa ja seksikauppa ovat lisääntyneet Berliinin muurin sortumisen jälkeen, sillä nuorten huumeiden käyttö on lisääntynyt.

| — | Sukupuoliasioita ja lisääntymisterveyttä koskevan tiedon puute johtaa totaaliseen tietämättömyyteen tulehdusriskistä. Tarvitaan sukupuolivalistusta koskevia ohjelmia, jotta väestölle voidaan tiedottaa sukupuoliteitse tarttuvista taudeista ja aidsista. Lisäksi poliittisten päättäjien olisi toteuttava toimia virustartunnan saaneiden ihmisten syrjinnän ehkäisemiseksi siten, että sisällytetään aidsin torjuntaan tähtääviä ohjelmia seksuaalisuutta ja lisääntymisterveyttä koskeviin terveysalan ohjelmiin. |
| --- | --- |

—

Sukupuoliasioita ja lisääntymisterveyttä koskevan tiedon puute johtaa totaaliseen tietämättömyyteen tulehdusriskistä. Tarvitaan sukupuolivalistusta koskevia ohjelmia, jotta väestölle voidaan tiedottaa sukupuoliteitse tarttuvista taudeista ja aidsista. Lisäksi poliittisten päättäjien olisi toteuttava toimia virustartunnan saaneiden ihmisten syrjinnän ehkäisemiseksi siten, että sisällytetään aidsin torjuntaan tähtääviä ohjelmia seksuaalisuutta ja lisääntymisterveyttä koskeviin terveysalan ohjelmiin.

Edellä mainitun alueen kansallisilla viranomaisilla ei ole taloudellisia resursseja eikä asiantuntemusta, joita edellytetään ennalta ehkäisevien ohjelmien toteuttamiseksi. Näillä aloilla tarvitaan merkittävää tukea.

Miten komissio aikoo kehittää erityisiä toimintasuunnitelmia, jotta aidsin torjuntaan voidaan kiinnittää enemmän huomiota Itä-Euroopan maissa?

Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa auttaakseen tämän alueen kansallisia hallituksia käynnistämään aidsin torjuntaan tarkoitettuja ohjelmia?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2003)

Komission huolestuneisuutta on korostettu useissa toimintapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, etenkin ajanjaksoa 2002—2006 koskevissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Vuosien 2002—2003 ja 2004—2006 Tacis-ohjelmissa on määritetty toimenpiteitä, joita komissio aikoo toteuttaa kumppanimaiden hallitusten tukemiseksi HI-viruksen ja aidsin leviämisen ehkäisemisessä ja torjumisessa.

HI-viruksen ja aidsin leviämisen ehkäiseminen ja torjuminen on erityinen painopiste yhteistyössä Ukrainan ja Venäjän kanssa, Kaliningrad mukaan luettuna. Ukrainassa on toteutettu joulukuusta 2000 alkaen EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistä ohjelmaa HI-viruksen ja aidsin leviämisen ehkäisemiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi. Vuonna 2003 ohjelmaa jatketaan uudella hankkeella HI-viruksen ja aidsin leviämisen ehkäisemiseksi nuorison keskuudessa. Venäjällä rahoitetaan uutta HI-viruksen ja aidsin leviämisen ehkäisemiseen tähtäävää hanketta vuoden 2002 kansallisesta Tacis-ohjelmasta. Sillä tuetaan koko väestölle suunnattua laajamittaista valistus- ja tiedotuskampanjaa, jossa kiinnitetään erityistä huomiota niin sanottuun välittävään väestöön, jonka kautta HI-virus ja aids leviävät riskiryhmistä muuhun väestöön. Lisäksi Kaliningradissa ollaan käynnistämässä erillistä hanketta HI-viruksen, aidsin ja tuberkuloosin ehkäisemiseksi. Muissa alueen maissa terveys- ja sosiaalialan hankkeisiin sisältyy yleensä HI-virusta ja aidsia koskevia toimia. HIV-/aids-ongelman laajuuden vuoksi komission hankkeita koordinoidaan tiiviisti muiden avun- antajien hankkeiden kanssa, erityisesti aidsin vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien maailmanlaajuisen rahaston ja Maailmanpankin rahoittamien aids-ohjelmien kanssa. Näiden laajamittaisten hankkeiden lisäksi komissio rahoittaa terveys- ja sosiaalialalla pienempiä hankkeita, joiden toteutuksesta vastaavat eurooppalaiset ja paikalliset kansalaisjärjestöt.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/214 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/214

---

(2004/C 84 E/0258)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2374/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät

Ottaen huomioon petostentorjuntavirasto OLAFin äskettäin käynnistämän tutkinnan epäilyistä, että Eurostatin korkeat virkamiehet ovat ohjanneet lähes 900 000 euroa omille tileilleen, komission aloittaman kirjanpitojärjestelmän uudistamisen, jota ei kuitenkaan pidetä riittävänä, ja tehtävät, jotka Eurostat on myöntänyt alihankintasopimuksina Eurogrammelle, Eurocostille ja Planistatille, voiko komissio ilmoittaa kaikki hankintoina ja alihankintoina hoidetut tehtävät ja näistä aiheutuneet kulut viiden viime vuoden ajalta sekä järjestelyt, joiden mukaisesti sopimukset on myönnetty ja tarjouskilpailujen voittajat on valittu?

Michaele Schreyer in komission puolesta antama täydentävä vastaus

(24. helmikuuta 2004)

| 1. | OLAFin tutkimukset koskevat väitettä, jonka mukaan Eurostat on ohjannut maksuja ohi virallisen kirjanpitojärjestelmän. |
| --- | --- |

1.

OLAFin tutkimukset koskevat väitettä, jonka mukaan Eurostat on ohjannut maksuja ohi virallisen kirjanpitojärjestelmän.

| 2. | Uuden varainhoitoasetuksen mukainen kirjanpitojärjestelmän uudistus on edennyt täysin aikataulussa. Tilintarkastustuomioistuin on antanut täyden tukensa uudistukselle, jolla komissiolle luodaan julkisen sektorin ajanmukaisimpiin järjestelmiin kuuluva kirjanpitojärjestelmä. |
| --- | --- |

2.

Uuden varainhoitoasetuksen mukainen kirjanpitojärjestelmän uudistus on edennyt täysin aikataulussa. Tilintarkastustuomioistuin on antanut täyden tukensa uudistukselle, jolla komissiolle luodaan julkisen sektorin ajanmukaisimpiin järjestelmiin kuuluva kirjanpitojärjestelmä.

| 3. | Palvelujen ulkoistamisesta säädetään varainhoitoasetuksessa. Vastauksena sopimuksia koskevaan kysymykseen voidaan todeta, että sisäisen tarkastuksen toimiala on tarkastanut sopimukset. Sopimusten määrän osalta komissio viittaa kirjallisiin kysymyksiin P-3457/02, esittäjänä Christopher Heaton-Harris (1), P-1705/03, esittäjänä Gabriele Stauner (2), P-1724/03, esittäjänä Freddy Blak (3), P-1807/03, esittäjänä Herbert Bösch (2), P-1890/03, esittäjänä Christopher Heaton-Harris (4), P-1978/03, esittäjänä Gabriele Stauner (2) ja P-2453/03, esittäjänä Erik Meijer (5), sekä suoraan parlamentille vuonna 2003 toimitettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

3.

Palvelujen ulkoistamisesta säädetään varainhoitoasetuksessa. Vastauksena sopimuksia koskevaan kysymykseen voidaan todeta, että sisäisen tarkastuksen toimiala on tarkastanut sopimukset. Sopimusten määrän osalta komissio viittaa kirjallisiin kysymyksiin P-3457/02, esittäjänä Christopher Heaton-Harris (1), P-1705/03, esittäjänä Gabriele Stauner (2), P-1724/03, esittäjänä Freddy Blak (3), P-1807/03, esittäjänä Herbert Bösch (2), P-1890/03, esittäjänä Christopher Heaton-Harris (4), P-1978/03, esittäjänä Gabriele Stauner (2) ja P-2453/03, esittäjänä Erik Meijer (5), sekä suoraan parlamentille vuonna 2003 toimitettuihin tietoihin.

---

(1)  EUVL C 137 E, 12.6.2003.

(2)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 58.

(3)  EUVL C 58 E, 6.3.2004, s. 89.

(4)  EUVL C 51 E, 26.2.2004, s. 153.

(5)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 156.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/214 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/214

---

(2004/C 84 E/0259)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2454/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(23. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Eurostat ja komission petoksien tunnistamista ja torjuntaa koskevan kannan muutos sekä Euroopan petostentorjuntaviraston riippumattoman tutkimuksen aiheuttamat seuraukset

| 1. | Miksi komissio on tähän mennessä ottanut sellaisen kannan Eurostatin yhteyksistä hämäräperäisiin yrityksiin ja salassa pidettyihin tileihin, että se ei voi tehdä mitään tai antaa minkäänlaista tietoa ennen Euroopan petostentorjuntaviraston piakkoin julkaistavia tutkintatuloksia? Miksi se korosti vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni H-0343/03 (1), että kaikkia osapuolia on pidettävä syyttöminä, ennen kuin toisin todistetaan? |
| --- | --- |

1.

Miksi komissio on tähän mennessä ottanut sellaisen kannan Eurostatin yhteyksistä hämäräperäisiin yrityksiin ja salassa pidettyihin tileihin, että se ei voi tehdä mitään tai antaa minkäänlaista tietoa ennen Euroopan petostentorjuntaviraston piakkoin julkaistavia tutkintatuloksia? Miksi se korosti vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni H-0343/03 (1), että kaikkia osapuolia on pidettävä syyttöminä, ennen kuin toisin todistetaan?

| 2. | Miksi komissio päätti nyt, ennen Euroopan petostentorjuntaviraston tutkintatuloksien julkaisemista, siirtää asian 7. heinäkuuta 2003 alkaen sisäisen tilintarkastusyksikön käsiteltäväksi? Miksi komissio päätti kenenkään odottamatta juuri tänä ajankohtana tunnustaa, että Eurostatissa on harjoitettu laajamittaista petosta? Miksi se päätti tässä tapauksessa, toisin kuin aikaisemmissa mahdollisissa petostapauksissa, takavarikoida tiedot? |
| --- | --- |

2.

Miksi komissio päätti nyt, ennen Euroopan petostentorjuntaviraston tutkintatuloksien julkaisemista, siirtää asian 7. heinäkuuta 2003 alkaen sisäisen tilintarkastusyksikön käsiteltäväksi? Miksi komissio päätti kenenkään odottamatta juuri tänä ajankohtana tunnustaa, että Eurostatissa on harjoitettu laajamittaista petosta? Miksi se päätti tässä tapauksessa, toisin kuin aikaisemmissa mahdollisissa petostapauksissa, takavarikoida tiedot?

| 3. | Yllättyisikö komissio, jos Euroopan parlamentti ryhtyisi komission tähänastisen toiminnan ja sen soveltamien huomattavien muutosten vuoksi itse toimiin tämän kysymyksen ratkaisemiseksi aloittamalla parlamentaarisen tutkinnan siitä, miten mahdollisten epäsäännöllisyyksien vuoksi on vuosien kuluessa saatujen tietojen perusteella toimittu, onko epäsäännöllisyyksiin puututtu ajoissa ja riittävästi ongelman toistumisen ehkäisemiseksi, ja miten asiasta on eri vaiheissa tiedotettu? |
| --- | --- |

3.

Yllättyisikö komissio, jos Euroopan parlamentti ryhtyisi komission tähänastisen toiminnan ja sen soveltamien huomattavien muutosten vuoksi itse toimiin tämän kysymyksen ratkaisemiseksi aloittamalla parlamentaarisen tutkinnan siitä, miten mahdollisten epäsäännöllisyyksien vuoksi on vuosien kuluessa saatujen tietojen perusteella toimittu, onko epäsäännöllisyyksiin puututtu ajoissa ja riittävästi ongelman toistumisen ehkäisemiseksi, ja miten asiasta on eri vaiheissa tiedotettu?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(10. lokakuuta 2003)

Komissio on useaan kertaan korostanut haluaan kunnioittaa petostentorjuntaviraston (OLAF) täydellistä riippumattomuutta ja olla sekaantumatta meneillään oleviin tutkimuksiin muodostamalla ennakkokäsitystä niiden tuloksista. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaikki toiminta olisi kiellettyä.

Komissio antoi 11. kesäkuuta 2003, vastuuvapauden myöntämistä vuodelta 2001 koskevan päätöksen seurannan puitteissa ja parlamentin pyynnöstä, sisäisen tarkastuksen toimialalle (IAS) tehtäväksi tutkimuksen tekemisen Eurostatin sopimuksista. Komissio sai 7. heinäkuuta 2003 IAS:in ensimmäisen väliraportin ja budjettipääosaston analyysin Eurostatin sisäisen tarkastuksen yksikön laatimista tilintarkastuskertomuksista. Viimeksi mainittu analyysi osoittaa, että ainakin 1990-luvulla on ollut tiettyjä varainhoitoasetuksen vakavia rikkomuksia ja etteivät jatkotoimet, jotka toteutettiin sisäisistä tarkastuksista laadituissa kertomuksissa esitettyjen näkökohtien perusteella, kenties olleet riittävän laajoja ja tiukkoja. IAS:in työ jatkuu vielä.

Lisäksi on perustettu erityinen Eurostatin työryhmä (TFES) antamaan komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se tarvittaessa voisi, useassa vaiheessa, mutta nopeasti, toteuttaa hallinto- tai organisaatiotoimenpiteitä, erityisesti ehkäiseviä toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä, jotta varainhoitosäännöstöä ja hyvään hallintoon kuuluvia sääntöjä noudatettaisiin.

Syyttömyysolettaman periaate puolestaan yksinkertaisesti kuuluu itsestäänselvyytenä oikeusvaltion aatteisiin pohjautuvaan unioniin. Komission hallussa olevissa raporteissa ja tiedoissa ei muodosteta ennakkokäsitystä yksittäisiä vastuukysymyksiä koskevasta analyysistä ja päätelmistä, vaan analyysi ja päätelmät tehdään tarkoitusta varten luotuja menetelmiä noudattaen. Komissio haluaa lisäksi viitata Herbert Böschin esittämän kysymyksen E-2515/03 vastaukseen (2).

Lopuksi, ja vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen viimeiseen osaan, ei ole komission asia spekuloida parlamentin mahdollisella toimivallan käytöllä väliaikaisten tutkintavaliokuntien perustamisen osalta.

---

(1)  Kirjallinen vastaus 3. kesäkuuta 2003.

(2)  Katso sivu 30.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/215 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/215

---

(2004/C 84 E/0260)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2573/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) neuvostolle

(7. elokuuta 2003)

Aihe:   Etyjissä tehtyjen ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapautta koskevien sitoumusten rikkominen Armeniassa, Azerbaidžanissa, Georgiassa, Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä

Etyjin jäsenmaat ovat sitoutuneet noudattamaan oikeutta ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauteen.

| — | Vaikka Etyjissä tehdyt sitoumukset ovat velvoittavia, joissakin Etyjin jäsenvaltioissa uskovaisia yhä sakotetaan ja vangitaan sen vuoksi, että he rauhanomaisesti harjoittavat uskontoaan. |
| --- | --- |

—

Vaikka Etyjissä tehdyt sitoumukset ovat velvoittavia, joissakin Etyjin jäsenvaltioissa uskovaisia yhä sakotetaan ja vangitaan sen vuoksi, että he rauhanomaisesti harjoittavat uskontoaan.

| — | Pyhiä paikkoja ja uskonnollisia esineitä takavarikoidaan ja tuhotaan. Uskonnollista kirjallisuutta sensuroidaan ja uskonnollisten yhteisöjen rekisteröityminen tehdään vaikeaksi tai jopa mahdottomaksi. |
| --- | --- |

—

Pyhiä paikkoja ja uskonnollisia esineitä takavarikoidaan ja tuhotaan. Uskonnollista kirjallisuutta sensuroidaan ja uskonnollisten yhteisöjen rekisteröityminen tehdään vaikeaksi tai jopa mahdottomaksi.

| — | Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä rikkovat erittäin vakavasti ja jatkuvasti sitoumuksia, jotka koskevat perusoikeutta ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauteen. |
| --- | --- |

—

Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä rikkovat erittäin vakavasti ja jatkuvasti sitoumuksia, jotka koskevat perusoikeutta ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauteen.

Etyjin menettelyt edellyttävät, että jäsenvaltiot tekevät päätökset yksimielisesti. EU:n jäsenvaltiot ovat myös Etyjin jäseniä ja unioni tekee yhteistyötä Etyjin kanssa.

Vaikka Euroopan komissio on avoimesti myöntänyt olevansa tietoinen, että kolmannet maat, joiden kanssa sillä on sopimuksia, rikkovat perusihmisoikeuksia ja erityisesti oikeutta ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauteen, se ei ole koskaan keskeyttänyt tai uhannut keskeyttää näitä sopimuksia.

Voisivatko neuvosto ja siihen kuuluvat valtiot ilmoittaa, aikovatko ne vaatia Etyjissä tehtyjen sopimusten kunnioittamista ja käyttää mahdollisuuttaan tuoda julki, että Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä rikkovat erittäin vakavasti ja jatkuvasti perusihmisoikeuksia ja erityisesti oikeutta ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauteen?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto muistuttaa kysymyksen esittäjälle, että EU:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vuonna 1975 allekirjoitetun Helsingin päätösasiakirjan VII luvun määräyksiin, joissa esitetään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista koskevat vaatimukset, mukaan lukien ajatuksen-, omantunnon-, uskonnon- ja uskonvapaus. Etyj on säännöllisesti vahvistanut nämä periaatteet antamissaan julkilausumissa, erityisesti Madridissa 1983, Wienissä 1989, Kööpenhaminassa 1990, Budapestissä 1994 ja Istanbulissa 1999.

Lisäksi EU:n kumppanuus- ja yhteistyösopimuksissa todetaan seuraavaa:

| | Osapuolet harjoittavat yhteistyötä kaikissa demokraattisten instituutioiden perustamista tai lujittamista koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien oikeusvaltion lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kansainvälisen oikeuden ja ETYJ:n periaatteiden mukaisen suojelemisen kannalta olennaiset kysymykset. |
| --- | --- |

Osapuolet harjoittavat yhteistyötä kaikissa demokraattisten instituutioiden perustamista tai lujittamista koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien oikeusvaltion lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kansainvälisen oikeuden ja ETYJ:n periaatteiden mukaisen suojelemisen kannalta olennaiset kysymykset.

Kysymyksessä mainituista maista EU:lla on kumppanuus- ja yhteistyösopimus Armenian (1), Azerbaidžanin (2), Georgian (3), Kazakstanin (4), Venäjän (5) ja Uzbekistanin (6) kanssa.

Viimeisimmät yhteistyöneuvoston kokoukset pidettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kanssa 30. syyskuuta 2003 (lehdistötiedote 13071/03), Kazakstanin kanssa 22. heinäkuuta 2003 (lehdistötiedote 11440/03), Venäjän kanssa 15. huhtikuuta 2003 (lehdistötiedote 7933/03) ja Uzbekistanin kanssa 27. tammikuuta 2003 (lehdistötiedote 5399/03). Kaikissa edellä mainituissa kokouksissa EU otti esille Etyjin sääntöjen noudattamista koskevan kysymyksen.

Neuvosto (yleiset asiat ja ulkosuhteet) antoi 14. huhtikuuta 2003 Valko-Venäjää koskevat päätelmät, joissa neuvosto otti kantaa Valko-Venäjän demokratia- ja ihmisoikeustilanteeseen. Samoin huhtikuussa 2003 EU kannatti YK:n ihmisoikeustoimikunnan Valko-Venäjää koskevaa päätöslauselmaa, jossa ilmaistaan syvää huolta tiedoista, joiden mukaan uskonnollisten järjestöjen toimintaa mahdollisesti entisestään rajoitettaisiin.

Lisäksi EU antoi viime vuonna julkilausumia ja esitti selvityspyyntöjä tapauksissa, joissa rikottiin uskonnonvapautta erityisesti omantunnonvapautta ja uskonnollisia järjestöjä koskevan lain hyväksynnän osalta.

EU antoi 20. tammikuuta 2003 Turkmenistania koskevan julkilausuman (5462/03), jossa se kehotti Turkmenistanin presidenttiä ja hallitusta tekemään täysipainoisesti yhteistyötä prosessissa, jonka Etyj on aloittanut Moskovassa vuonna 1991 pidetyssä inhimillistä ulottuvuutta koskeneessa konferenssissa sovitun mekanismin mukaisesti.

Kaikki edellä mainitut asiakirjat ovat julkisesti saatavilla Internetistä.

---

(1)  EYVL L 239, 9.9.1999.

(2)  EYVL L 246, 17.9.1999.

(3)  EYVL L 205, 4.8.1999.

(4)  EYVL L 196, 28.7.1999.

(5)  EYVL L 327, 28.11.1997.

(6)  EYVL L 229, 31.8.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/217 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/217

---

(2004/C 84 E/0261)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2688/03

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe:   Työvoimavaltaisten alojen alv-prosentin alentaminen

Ajalla 1. tammikuuta 2000 — 31. joulukuuta 2003 Euroopan komissio on koemielessä alentanut eräiden alojen alv-prosentin kuuteen prosenttiin. Alankomaissa kokeilu koskee parturi- ja kampaamopalveluita, yli 15 vuotta vanhojen asuntojen maalaus- ja rappaustöitä, polkupyörien korjauksia ja jalkineiden ja vaatteiden korjauspalvelulta. Alv-prosentin alentamisella pyritään parantamaan työllisyyttä.

Alv-prosentin alennuskokeilu työvoimavaltaisilla palvelualoilla on osoittautunut menestykseksi. Centraal Planbureau (CPB) -viraston Alankomaiden lukujen perusteella tekemän tutkimuksen mukaan työstä perittävän alv-prosentin alentamisella todellakin on myönteinen vaikutus työllisyyteen, ja tutkimuksessa puhutaankin ”merkittävistä työllisyysvaikutuksista”. Esimerkiksi parturi- ja kampaamoalalla työllisyys on työvuosina ilmaistuna noussut ajalla 1999—2002 14,5 prosenttia. Samalla ajanjaksolla työllisyys parani koko Alankomaissa keskimäärin vain 4 prosenttia.

Tästä huolimatta komissio ilmoitti 16. kesäkuuta 2003, ettei se aio jatkaa työvoimavaltaisten palveluiden alennettua alv-pro senttia koskevaa kokeilua.

| 1. | Käsittääkö komissio edellä mainittujen työvoimavaltaisten alojen suuren merkityksen Alankomaiden työllisyydelle ja taloudelle? |
| --- | --- |

1.

Käsittääkö komissio edellä mainittujen työvoimavaltaisten alojen suuren merkityksen Alankomaiden työllisyydelle ja taloudelle?

| 2. | Onko komissio tietoinen edellä mainittujen työvoimavaltaisten palvelualojen alv-prosentin alentamisen myönteisistä vaikutuksista työllisyyteen Alankomaissa? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tietoinen edellä mainittujen työvoimavaltaisten palvelualojen alv-prosentin alentamisen myönteisistä vaikutuksista työllisyyteen Alankomaissa?

| 3. | Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että sen tekemät johtopäätökset perustuvat mahdollisesti puutteellisiin ja yksipuolisiin selvityksiin tähän asti toteutettujen kokeilujen vaikutuksista? Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio jaa käsitystäni? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että sen tekemät johtopäätökset perustuvat mahdollisesti puutteellisiin ja yksipuolisiin selvityksiin tähän asti toteutettujen kokeilujen vaikutuksista? Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio jaa käsitystäni?

| 4. | Aikooko komissio harkita uudelleen, myös nykyinen taloustilanne huomioon ottaen, päätöstään lopettaa työvoimavaltaisten palvelualojen alv-prosentin alentamista koskeva kokeilu? Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio aio harkita asiaa uudelleen? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio harkita uudelleen, myös nykyinen taloustilanne huomioon ottaen, päätöstään lopettaa työvoimavaltaisten palvelualojen alv-prosentin alentamista koskeva kokeilu? Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio aio harkita asiaa uudelleen?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(20. lokakuuta 2003)

| 1. | Komissio antoi 23. heinäkuuta 2003 direktiiviehdotuksen alennetuista alv-kannoista (1). Komission tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, joten on tärkeää tarjota kaikille jäsenvaltioille yhtäläinen mahdollisuus soveltaa tai olla soveltamatta alennettuja alv-kantoja samoilla aloilla.
  Direktiiviehdotuksessa ei säädetä, että alennettuja alv-kantoja sovelletaan työvoimavaltaisiin palveluihin. Alennettujen alv-kantojen soveltamisesta kokeiluluonteisesti tällaisiin palveluihin laaditussa arviointikertomuksessa (2) komissio totesi, ”ettei arvonlisäverokannan alentamisesta johtuvia myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen tai harmaan talouden vähenemistä ollut todettavissa selvästi”.
  Komissio teki arvioinnin yhteydessä makrotaloudellisen Quest-mallinsa avulla vertailuanalyysin, jossa se vertasi alv-kannan alentamisen ja työvoimakustannusten alentamisen vaikutuksia. Vertailussa ilmeni, että vaikka oletettaisiin alv-toimenpiteen hyväksi, että alv-kannan alentaminen siirtyy täysimääräisesti hintoihin, niin työvoimakustannusten alentamisella luodaan samansuuruisin vaikutuksin talousarvioon 52 prosenttia enemmän työpaikkoja Euroopan unionin tasolla.
  On syytä mainita, että jotkin kokeilussa mukana olleet alat (yksityisasuntoihin liittyvät työt ja kotihoitopalvelut) sisällytettiin liitteeseen H siksi, että monet jäsenvaltiot soveltavat niihin jo nyt, myönnettyjen poikkeusten perusteella, alennettuja alv-kantoja tai verovapautta. Perustelu ei koske pieniä korjaus- ja kampaamopalveluja, koska vain muutama jäsenvaltio soveltaa niihin nykyään alennettua alv-kantaa. |
| --- | --- |

1.

Komissio antoi 23. heinäkuuta 2003 direktiiviehdotuksen alennetuista alv-kannoista (1). Komission tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, joten on tärkeää tarjota kaikille jäsenvaltioille yhtäläinen mahdollisuus soveltaa tai olla soveltamatta alennettuja alv-kantoja samoilla aloilla.

Direktiiviehdotuksessa ei säädetä, että alennettuja alv-kantoja sovelletaan työvoimavaltaisiin palveluihin. Alennettujen alv-kantojen soveltamisesta kokeiluluonteisesti tällaisiin palveluihin laaditussa arviointikertomuksessa (2) komissio totesi, ”ettei arvonlisäverokannan alentamisesta johtuvia myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen tai harmaan talouden vähenemistä ollut todettavissa selvästi”.

Komissio teki arvioinnin yhteydessä makrotaloudellisen Quest-mallinsa avulla vertailuanalyysin, jossa se vertasi alv-kannan alentamisen ja työvoimakustannusten alentamisen vaikutuksia. Vertailussa ilmeni, että vaikka oletettaisiin alv-toimenpiteen hyväksi, että alv-kannan alentaminen siirtyy täysimääräisesti hintoihin, niin työvoimakustannusten alentamisella luodaan samansuuruisin vaikutuksin talousarvioon 52 prosenttia enemmän työpaikkoja Euroopan unionin tasolla.

On syytä mainita, että jotkin kokeilussa mukana olleet alat (yksityisasuntoihin liittyvät työt ja kotihoitopalvelut) sisällytettiin liitteeseen H siksi, että monet jäsenvaltiot soveltavat niihin jo nyt, myönnettyjen poikkeusten perusteella, alennettuja alv-kantoja tai verovapautta. Perustelu ei koske pieniä korjaus- ja kampaamopalveluja, koska vain muutama jäsenvaltio soveltaa niihin nykyään alennettua alv-kantaa.

| 2.ja | 3. Komissio on tutustunut Centraal Planbureaun tutkimukseen, jonka Alankomaiden hallitus toimitti sille. Vaikka komissio saikin tutkimuksen vasta sen jälkeen, kun arviointikertomus oli annettu, tutkimus ei muuttanut yleiskuvaa, joka muodostui kokeilussa mukana olleiden jäsenvaltioiden lähettämistä kertomuksista ja tiedoista, jotka komissiolla oli käytössään kertomusta laatiessaan. |
| --- | --- |

2.ja

3. Komissio on tutustunut Centraal Planbureaun tutkimukseen, jonka Alankomaiden hallitus toimitti sille. Vaikka komissio saikin tutkimuksen vasta sen jälkeen, kun arviointikertomus oli annettu, tutkimus ei muuttanut yleiskuvaa, joka muodostui kokeilussa mukana olleiden jäsenvaltioiden lähettämistä kertomuksista ja tiedoista, jotka komissiolla oli käytössään kertomusta laatiessaan.

| 4. | Komission 23. heinäkuuta 2003 antama ehdotus on neuvoston tarkasteltavana. Neuvosto päättää yksimielisesti ja Euroopan parlamentin lausunnon pohjalta alennettujen alv-kantojen tulevan soveltamisalan. |
| --- | --- |

4.

Komission 23. heinäkuuta 2003 antama ehdotus on neuvoston tarkasteltavana. Neuvosto päättää yksimielisesti ja Euroopan parlamentin lausunnon pohjalta alennettujen alv-kantojen tulevan soveltamisalan.

---

(1)  KOM(2003) 397 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 309 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/218 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/218

---

(2004/C 84 E/0262)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2837/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(25. syyskuuta 2003)

Aihe:   Olympic Airwaysistä muodostettava uusi lentoyhtiö

Kreikan parlamentissa vastikään hyväksytyssä laissa säädetään Olympic Airwaysistä muodostettavan uuden ”Olympic Airlines” -lentoyhtiön muodosta ja toiminnasta.

Uuden lain 11 artiklan mukaan ammattiyhdistysten kanssa tehtyjen työehtosopimusten ja sopimuspöytäkirjojen voimassaolo lakkaa Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin hallintoneuvostojen irtisanomisen jälkeen. Tämän jälkeen ei enää sovelleta lain 1876/1990 4, 5 ja 9 artiklaa, jossa säädetään työehtosopimusten voimassaolosta.

Kun otetaan huomioon, että tämä haittaa työsuhteiden muuttamista yrityksen siirtymävaiheessa työntekijöiden kustannuksella, kysyn komissiolta seuraavaa:

| 1. | Onko työehtosopimusten ja sopimuspöytäkirjojen noudattamista säätelevän lain 1876/1990 artiklojen kumoaminen (uuden lain artiklalla) työntekijöiden oikeuksien turvaamisesta yrityksen luovutuksen yhteydessä annetun direktiivin 98/50/EY (1) 3 ja 4 artiklan mukaista? |
| --- | --- |

1.

Onko työehtosopimusten ja sopimuspöytäkirjojen noudattamista säätelevän lain 1876/1990 artiklojen kumoaminen (uuden lain artiklalla) työntekijöiden oikeuksien turvaamisesta yrityksen luovutuksen yhteydessä annetun direktiivin 98/50/EY (1) 3 ja 4 artiklan mukaista?

| 2. | Jos direktiivin 98/50/EY artikloja ei noudateta, aikooko komissio puuttua asiaan ja millä tavoin, jotta uuteen yritykseen siirtyvien samoin kuin vanhan yrityksen palvelukseen jäävien työntekijöiden oikeuksia ei loukata? |
| --- | --- |

2.

Jos direktiivin 98/50/EY artikloja ei noudateta, aikooko komissio puuttua asiaan ja millä tavoin, jotta uuteen yritykseen siirtyvien samoin kuin vanhan yrityksen palvelukseen jäävien työntekijöiden oikeuksia ei loukata?

Stavros Dimasin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Komissio pyysi 30. lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessään Kreikan viranomaisilta lisätietoja arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottamista kysymyksistä, jotka koskevat uuden lentoyhtiön perustamiseen liittyviä sosiaalisia näkökohtia. Koska kirjeeseen ei kuulunut vastausta, komissio lähetti Kreikan viranomaisille 17. helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään muistutuksen, jossa annettiin kaksi viikkoa vastausaikaa. Määräajan päättyessä komissio ei ollut saanut vastausta Kreikan viranomaisilta.

Koska vastausta ei saatu, komissio pohtii sopivia toimenpiteitä, ja se tulee tiedottamaan niistä arvoisalle parlamentin jäsenelle.

Lisäksi uuden yhtiön perustaminen syyskuussa 2003 sai komission tekemään 17. maaliskuuta 2004 asiaa koskevan päätöksen, jotta se voisi tutkia yksityiskohtaisesti, ovatko toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen mukaisia.

---

(1)  EYVL L 201, 17.7.1998, s. 88.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/219 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/219

---

(2004/C 84 E/0263)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3075/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vapaus ja moniarvoisuus tiedottamisessa

Komissio antoi 21. toukokuuta 2003 vihreän kirjan yleishyödyllisistä palveluista (1). Siinä käsiteltiin muun muassa moniarvoisuuden suojelemista ja pohdittiin, olisiko harkittava mahdollisuutta toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä moniarvoisuuden suojelemiseksi yhteisön tasolla ja mitkä toimenpiteet olisivat mahdollisia. Kaikkia asianomaisia pyydettiin lähettämään huomautuksensa 15. syyskuuta 2003 mennessä.

Voisiko komissio kertoa, minkälaisia huomautuksia sille on lähetetty ja miten se aikoo edetä moniarvoisuuden suojelemiseen liittyvässä asiassa?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Vihreän kirjan julkisen kuulemismenettelyn aikana komissio on saanut tähän mennessä noin 260 vastausta. Kommentteja ovat lähettäneet erityisesti jäsenvaltioiden hallitukset, yhden jäsenvaltion eduskunta, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, kansalliset sääntelyviranomaiset, paikallispalvelujen tarjoajat, sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat, yhteysverkkoja käyttävien toimialojen edustajat, mediajärjestöt, ammattiliitot, kuluttajajärjestöt ja teollisuusjärjestöt. Poliittiset puolueet, akateemiset laitokset ja yksityishenkilöt ovat myös lähettäneet kommentteja.

Komissio analysoi vielä tällä hetkellä saamiaan vastauksia. Kommentit, joiden julkaisemiseen on saatu suostumus, ovat kuitenkin jo esillä komission Internet-sivuilla (2).

Komissio aikoo esittää päätelmänsä vihreän kirjan kuulemismenettelystä vuoden 2004 ensimmäisen puoliskon aikana.

---

(1)  KOM(2003) 270 lopullinen.

(2)  http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/services_general_interest/

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/220 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/220

---

(2004/C 84 E/0264)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) neuvostolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuulliset edustajat levittävät vääriä tieteellisiä tietoja kondomien tehokkuudesta aidsin torjunnassa

| — | Brittisanomalehti Guardianissa ilmestyi 10. lokakuuta 2003 artikkeli, jonka otsikkona oli ”We have faith in condoms”. Artikkelin mukaan katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajat neuvovat olemaan käyttämättä kondomia aidsin ehkäisyyn ja väittävät, että HI-virus pääsee kondomin tiheän lateksiverkon lävitse, mikä tekee suojasta tehottoman. |
| --- | --- |

—

Brittisanomalehti Guardianissa ilmestyi 10. lokakuuta 2003 artikkeli, jonka otsikkona oli ”We have faith in condoms”. Artikkelin mukaan katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajat neuvovat olemaan käyttämättä kondomia aidsin ehkäisyyn ja väittävät, että HI-virus pääsee kondomin tiheän lateksiverkon lävitse, mikä tekee suojasta tehottoman.

| — | Artikkelissa kerrotaan, että sunnuntain Panorama-ohjelmassa BBC:llä esitetään paavillisen perhe-neuvoston puheenjohtajan kardinaali Alfonso Lopez Trujillon haastattelu, jossa hän totesi englantilaisille toimittajille, että ”aids-virus on noin 450 kertaa pienempi kuin siittiö ja näin ollen se läpäisee helposti kondomin kuituverkon ... Tämän epävarmuusmarginaalin vuoksi terveysministeriöiden ja kaikkien kondomin käyttöön neuvovien järjestöjen olisi käsiteltävä tätä ongelmaa samalla tavalla kuin tupakointia, jonka vaaroista kerrotaan”. |
| --- | --- |

—

Artikkelissa kerrotaan, että sunnuntain Panorama-ohjelmassa BBC:llä esitetään paavillisen perhe-neuvoston puheenjohtajan kardinaali Alfonso Lopez Trujillon haastattelu, jossa hän totesi englantilaisille toimittajille, että ”aids-virus on noin 450 kertaa pienempi kuin siittiö ja näin ollen se läpäisee helposti kondomin kuituverkon ... Tämän epävarmuusmarginaalin vuoksi terveysministeriöiden ja kaikkien kondomin käyttöön neuvovien järjestöjen olisi käsiteltävä tätä ongelmaa samalla tavalla kuin tupakointia, jonka vaaroista kerrotaan”.

| — | Maailman terveysjärjestö vastasi näihin väitteisiin, että ”tällaiset väärät tiedot kondomeista ja HI-viruksesta ovat hyvin vaarallisia aikana, jona joudumme kohtaamaan maailmanlaajuisen epidemian, joka on jo tappanut 20 miljoonaa ihmistä ja tartuttanut 42 miljoonaa”. |
| --- | --- |

—

Maailman terveysjärjestö vastasi näihin väitteisiin, että ”tällaiset väärät tiedot kondomeista ja HI-viruksesta ovat hyvin vaarallisia aikana, jona joudumme kohtaamaan maailmanlaajuisen epidemian, joka on jo tappanut 20 miljoonaa ihmistä ja tartuttanut 42 miljoonaa”.

| — | Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion kondomienvastaista kampanjaa käydään ennen kaikkea aidsin runtelemissa kolmannen maailman maissa, joissa kirkolla on huomattava rooli lääkkeiden ja hygieniatarvikkeiden jakelussa ja joissa vaikutukset uhkaavat olla katastrofisia. |
| --- | --- |

—

Katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion kondomienvastaista kampanjaa käydään ennen kaikkea aidsin runtelemissa kolmannen maailman maissa, joissa kirkolla on huomattava rooli lääkkeiden ja hygieniatarvikkeiden jakelussa ja joissa vaikutukset uhkaavat olla katastrofisia.

Ottaen huomioon institutionaaliset ja diplomaattiset suhteet, jotka EU:lla on Pyhään istuimeen, haluaisin tietää,

| — | katsooko neuvosto, että katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajien väitteet kondomeista ovat oikeita komissiolla olevien tieteellisten tietojen mukaan? |
| --- | --- |

—

katsooko neuvosto, että katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion edustajien väitteet kondomeista ovat oikeita komissiolla olevien tieteellisten tietojen mukaan?

| — | mitä kognitiivisia, ehkäiseviä, rangaistuksellisia sekä diplomaattisia aloitteita neuvosto aikoo tehdä vastauksena näihin väitteisiin ja vastatoimena katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuuttomalle kampanjalle, joka uhkaa tehdä tyhjäksi unionin ja kansainväliset strategiat, joilla pyritään torjumaan aidsia ja siihen liittyviä kuolemia ja muita sukupuolitauteja Euroopassa ja koko maailmassa? |
| --- | --- |

—

mitä kognitiivisia, ehkäiseviä, rangaistuksellisia sekä diplomaattisia aloitteita neuvosto aikoo tehdä vastauksena näihin väitteisiin ja vastatoimena katolisen kirkon eli Pyhän istuimen eli Vatikaanivaltion vastuuttomalle kampanjalle, joka uhkaa tehdä tyhjäksi unionin ja kansainväliset strategiat, joilla pyritään torjumaan aidsia ja siihen liittyviä kuolemia ja muita sukupuolitauteja Euroopassa ja koko maailmassa?

| — | katsooko neuvosto, että olisi kiireellisesti tarkistettava Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen 51 artiklaa, jotta vältettäisiin, että kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen ”identiteetin ja erityisen tehtävän tunnustaminen” johtaa siihen, että on hyväksyttävä ennakkoluuloille perustuvat väitteet ”tieteellisinä”? |
| --- | --- |

—

katsooko neuvosto, että olisi kiireellisesti tarkistettava Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen 51 artiklaa, jotta vältettäisiin, että kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen ”identiteetin ja erityisen tehtävän tunnustaminen” johtaa siihen, että on hyväksyttävä ennakkoluuloille perustuvat väitteet ”tieteellisinä”?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvoston tehtävänä ei ole ottaa kantaa lehdistössä esitettyihin väitteisiin. Euroopan unioni pitää toimivaltansa puitteissa erittäin tärkeänä aidsin kaltaisten sairauksien torjuntaa, erityisesti unionin kehityspolitiikan yhteydessä.

Perustuslakiehdotuksen 51 artiklan tarkistuksen osalta neuvosto kehottaa parlamentin jäsentä osoittamaan kysymyksensä suoraan toimivaltaisille elimille.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/221 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/221

---

(2004/C 84 E/0265)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3122/03

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Äänitallenteiden arvonlisäveron alentaminen

Ecofin-neuvoston 7. lokakuuta 2003 Luxemburgissa pidetyssä kokouksessa komission jäsen Bolkestein puolusti komission kielteistä kantaa äänitallenteiden ja CD-levyjen arvonlisäveron alentamiseen, sillä seuraukset vääristäisivät markkinoita.

Unescossa käydään parhaillaan keskustelua kansainvälisen oikeudellisesti sitovan välineen luomisesta kulttuurien monimuotoisuuden suojaamiseksi. Aikooko komissio näin ollen tutkia, olisiko mahdollista ja suotavaa alentaa CD-levyjen arvonlisäveroa, kun on kyse uraansa aloittavista taiteilijoista ja/tai paikallisella tai alueellisella kielellä laulavista taiteilijoista ja/tai paikallisista muusikoista (riippumatta siitä laulavatko he omalla kielellään) ja/tai tietystä musiikinlajista?

Onko komissio valmis hyväksymään CD-levyjen arvonlisäveron osittaisen alentamisen, jotta kulttuurien monimuotoisuutta voitaisiin suojella?

Mikäli vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo tehdä, jotta tavoite voitaisiin pian toteuttaa?

Mikäli vastaus on kielteinen, mitä kulttuurien monimuotoisuuden suojelemiseksi tarkoitettuja toimia komissio pitää ensisijaisina?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Komissio hyväksyi 23. heinäkuuta 2003 ehdotuksen direktiiviksi alennetuista arvonlisäverokannoista (1). Siinä ei säädetä levyjen ja muiden ääni- ja kuvatallenteiden verokantojen alentamisesta. Sen tarkoituksena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaa muun muassa pyrkimällä arvonlisäveron yksinkertaistamiseen ja yhdenmukaisempaan soveltamiseen.

Tällä hetkellä musiikkitallenteista kannetaan normaali arvonlisävero 15 jäsenvaltiossa (15 % —25 %). Komissio, joka on ottanut huomioon verokantojen erot eri jäsenvaltioissa, katsoo erittäin perusteellisen tutkimuksen jälkeen, että mahdollisuus soveltaa alennettuja verokantoja näihin tuotteisiin aiheuttaisi vääjäämättä Euroopan sisämarkkinoiden taantumisen alalla, jolla alennettujen arvonlisäverokantojen vaihtoehtoiseen soveltamiseen liittyvät kilpailuvääristymien riskit ovat huomattavan suuret.

Lisäksi arvonlisäverokannat on määrättävä puolueettomasti, eikä niitä siten voida eriyttää esim. musiikin lajin, musiikin esittäjien tai käytettävän kielen mukaan. Tällaiset käytännöt olisivatkin syrjiviä, ja ne voisivat vaarantaa arvonlisäveron yhden olennaisen piirteen eli puolueettomuuden. Arvonlisävero ei siis ole väline tiettyjen musiikin lajien edistämiseksi, eikä komissio aio ehdottaa alennettujen arvonlisäverokantojen sallimista CD-levyille ja kaseteille.

Mitä tulee kulttuurin moninaisuutta koskevan kansainvälisen sopimuksen laatimiseen Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestössä Unescossa, komissio pitää erittäin hyvänä Unescon yleiskokouksen 17. lokakuuta 2003 tekemää yksimielistä päätöstä ryhtyä laatimaan sopimusta.

Komissio oli ottanut 27. elokuuta 2003 antamassaan tiedonannossa (2) myönteisen kannan tällaisen oikeudellisen välineen kehittämiseen Unescossa.

Lisäksi televisiosta ilman rajoja annetussa direktiivissä (neuvoston 3. lokakuuta 1989 antama direktiivi 89/552/ETY (3), sellaisena kun se on muutettuna parlamentin ja neuvoston 30. kesäkuuta 1997 antamalla direktiivillä 97/36/EY (4), on monia kulttuurin moninaisuutta edistäviä määräyksiä. Erityisesti siinä edellytetään, että milloin mahdollista ohjelmien tuottajat varaavat suurimman osan lähetysajastaan eurooppalaisille teoksille ja vähintään 10 % lähetysajastaan tai 10 % ohjelmabudjetistaan ohjelmantuottajista riippumattomien tuottajien luomille teoksille.

---

(1)  KOM(2003) 3 9 7 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 520 lopullinen.

(3)  EYVL L 298, 17.10.1989.

(4)  EYVL L 202, 30.7.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/222 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/222

---

(2004/C 84 E/0266)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3123/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) neuvostolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tšetšeenien karkottaminen

Tšetšenialainen perheenäiti ja hänen 6- ja 7-vuotiaat lapsensa, jotka olivat saapuneet 2. lokakuuta Roissyn lentokentälle, karkotettiin 12. lokakuuta Moskovaan. Libération-lehden mukaan naamioituneet miehet olivat siepanneet naisen aviomiehen, ja nainen oli paennut Groznyista, koska häntä oli uhkailtu hänen yritettyään etsiä miestään. Ranskan viranomaisten mielestä naisen turvapaikkahakemus oli perusteeton, koska hän ei pystynyt sanomaan tarkalleen, keitä hänen miehensä sieppaajat olivat. Brysselissä taas Belgian viranomaiset hylkäsivät The Chechen Times -lehden apulaispääjohtajan Said-Magomed Khachukaevin turvapaikkahakemuksen. Viranomaiset karkottivat Khachukaevin maanantaina 13. lokakuuta joidenkin lähteiden mukaan Saksaan ja toisten lähteiden mukaan Moskovaan.

Onko neuvosto tietoinen tšetšeenien karkotuksista ja erityisesti Khachukaevin tapauksesta sekä edellä mainitun perheenäidin ja tämän kahden lapsen tapauksesta, josta kirjoitettiin Libération-lehdessä? Onko neuvostolla minkäänlaista käsitystä siitä, mikä Venäjälle karkotettuja tšetšeenejä saattaa odottaa? Aikooko neuvosto hyväksyä yhteisen kannan, jossa jäsenvaltiot sitoutuisivat olemaan karkottamatta tšetšeeni-pakolaisia ainakin niin kauan, kuin Venäjän viranomaiset eivät takaa minkäänlaista perusoikeuksien noudattamista Tšetšeniassa? Mitä aloitteita neuvosto aikoo tehdä voidakseen hankkia siviilien sieppauksia koskevia yksityiskohtaisia tietoja (ks. neuvoston kysymykseen E-0748/03 (1) antama vastaus)? Katsooko neuvosto, että 15 jäsenvaltion ja kymmenen ehdokasvaltion lähetystöt, komission Moskovan lähetystö sekä tietyt järjestöt, kuten Amnesty International, Memorial, Human Rights Watch ja Médecins du Monde voisivat toimittaa sille laajalti tietoa siviilien sieppauksista ja yleisesti ottaen Tšetšeniassa tapahtuvista erittäin vakavista ihmisoikeusloukkauksista?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei sillä ole toimivaltaa puuttua yksittäisiin turvapaikkahakemuksiin jäsenvaltioissa.

Mitä tulee kysymyksessä mainitun yhteisen kannan hyväksymiseen, neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se ole tällä hetkellä suunnitteilla.

Lopuksi neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan viimeisen kysymyksensä siviilien sieppauksia koskevista tiedoista suoraan asianomaisille viranomaisille.

---

(1)  EUVL C 51 E, 26.2.2004, s. 48.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/223 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/223

---

(2004/C 84 E/0267)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3139/03

esittäjä(t): Peter Liese (PPE-DE) neuvostolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   EU:n valmistautuminen reagoimaan biologiseen iskuun

Komissio antoi 2. kesäkuuta 2003 tiedonannon Euroopan unionissa tehtävästä yhteistyöstä biologisiin ja kemiallisiin iskuihin valmistautumista ja reagoimista varten (1).

Komissio suosittelee tiedonannossaan tarvikevarastojen keräämistä yhteisön tasolla, mutta jäsenvaltiot ovat pitäneet parempana vain kansallisten varastojen kehittämistä. Tiedonannon mukaan ”kansallisten varastojen koko suhteessa väkilukuun vaihtelee siten, että jossakin maassa rokotetta riittää jokaiselle, jossakin muussa taas joka kolmannellekymmenennelle” (sivu 17).

Voiko neuvosto selittää, miksi se ei ole ottanut huomioon komission suositusta, jonka mukaan isorokkorokotetta tulisi varastoida koordinoidusti yhteisön tasolla?

Miten neuvosto aikoo tämän lähestymistavan pohjalta taata rokotteiden tasapuolisen saatavuuden ja jakelun kaikille EU:n ja ehdokasvaltioiden kansalaisille bioterrori-iskun sattuessa?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Perussopimuksen 152 artiklan 5 kohdassa todetaan, että yhteisön toiminnassa kansanterveysalalla otetaan täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet.

Kuten neuvoston 5. kesäkuuta 2003 saamassa komission tiedonannossa todetaan, jäsenvaltio ovat farmasian komitean verkon ja terveysturvakomitean kautta pohtineet, pitäisikö muun muassa isorokko-rokotteelle perustaa yhteisön tason varastot komission yksiköiden ja lääketeollisuuden yhteisen työryhmän kanssa. Kuten samaisessa komission tiedonannossa mainitaan, että kun jäsenvaltioita kuultiin eri vaihtoehdoista eli yhteisön varmuusvarastoista, virtuaalivarastosta tai kansallisten varastojen strategisesta yhteiskäytöstä, kävi ilmi, etteivät useimmat jäsenvaltiot tukisi isorokkorokotevaraston perustamista yhteisön tasolle eivätkä virallisten järjestelyjen vahvistamista kansallisten varastojen yhteiskäyttöä varten. Eri jäsenvaltiot katsovat eri syistä, ettei EU:n tason varmuusvarastoista saataisi lisäetua verrattuna olemassa oleviin ja suunniteltuihin kansallisiin varastoihin nähden.

Koska tämä kuulemisprosessi koskee alaa, joka kuuluu yksinomaan jäsenvaltion toimivaltaan ja koska se tapahtui komission eikä neuvoston johdolla, kysyjä voisi esittää tämän asian komissiolle ja/tai yksittäisille jäsenvaltioille.

---

(1)  KOM(2003) 320.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/223 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/223

---

(2004/C 84 E/0268)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Prostituution uhreiksi joutuneiden naisten ja nuorten auttamiseksi työskentelevien organisaatioiden tukeminen

Portugalissa on prostituution uhreiksi joutuneiden naisten ja nuorten hyväksi ennalta ehkäisevää ja prostituution uhrien yhteiskuntaan integroitumista edistävää työtä tekeviä laitoksia. Näillä organisaatioilla on huomattavia, etenkin tarvittavien varojen puutteesta johtuvia vaikeuksia.

| 1. | Mitä tukia Portugali saanut Daphne-ohjelmasta? Mitkä laitokset ovat edunsaajia? |
| --- | --- |

1.

Mitä tukia Portugali saanut Daphne-ohjelmasta? Mitkä laitokset ovat edunsaajia?

| 2. | Mistä muista ohjelmista, yhteisön varoista tai budjettikohdista prostituution uhreiksi joutuneiden naisten hyväksi ennalta ehkäisevää ja prostituution uhrien yhteiskuntaan integroitumista edistävää työtä tekevät laitokset voivat saada tukea? |
| --- | --- |

2.

Mistä muista ohjelmista, yhteisön varoista tai budjettikohdista prostituution uhreiksi joutuneiden naisten hyväksi ennalta ehkäisevää ja prostituution uhrien yhteiskuntaan integroitumista edistävää työtä tekevät laitokset voivat saada tukea?

| 3. | Mitä tukia Portugalille on myönnetty sukupuoliteitse tarttuvien sairauksien torjumiseen tarkoitetuista määrärahoista? |
| --- | --- |

3.

Mitä tukia Portugalille on myönnetty sukupuoliteitse tarttuvien sairauksien torjumiseen tarkoitetuista määrärahoista?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2003)

Vastauksena ensimmäiseen Daphne-ohjelmaa koskevaan kysymykseen voidaan todeta, että Daphne-ohjelmasta on vuodesta 1997 rahoitettu yhdeksän hanketta, joiden toteuttamisesta on vastannut portugalilainen organisaatio.

Näihin hankkeisiin on myönnetty rahoitusta yhteensä 680 000 euroa. Kutakin hanketta koskevat tiedot toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristöön.

Tämän lisäksi yhteensä 59 portugalilaista organisaatiota ja paikallisviranomaista on osallistunut yhteistyökumppanina 32 Daphne-hankkeeseen.

Kun tarkastellaan yhteisön tukea organisaatioille, jotka työskentelevät prostituution ehkäisemiseksi ja prostituution uhreiksi joutuneiden naisten yhteiskuntaan sopeutumisen helpottamiseksi, voidaan todeta, että Euroopan sosiaalirahasto voi myöntää yhteisön kolmannen tukikehyksen mukaisesti yhteisrahoitusta hankkeille, jotka toteutetaan muita heikommassa asemassa olevien ryhmien hyväksi. Tällaisista hankkeista voidaan tässä mainita työllisyyttä, koulutusta ja yhteiskunnallista kehitystä koskeva toimenpideohjelma. Ohjelman viides, yhteiskunnallista kehitystä koskeva osio sisältää toimenpiteitä, joilla helpotetaan heikoimmassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien sopeutumista yhteiskuntaan ja sijoittumista työmarkkinoille.

Yhteisön toimia sukupuoliteitse tarttuvien tautien torjumiseksi rahoitetaan tällä hetkellä pääasiassa kansanterveysalan toimintaohjelmasta (2003—2008). Ohjelmassa on julkaistu ensimmäinen ehdotuspyyntö, mutta komissio ei ole vielä tehnyt lopullista päätöstä ohjelmasta rahoitettavista hankkeista eikä näin ollen pysty antamaan tietoja Portugalin osallistumisesta. Hankkeet, joita yhteisö on rahoittanut kansanterveysalan toimintaohjelmaa edeltäneistä ohjelmista ja etenkin aidsin torjuntaohjelmasta, ovat yleensä kattaneet lähes kaikki jäsenvaltiot. Koska yhteisön avustus myönnetään hankkeen koordinoijalle, joka jakaa sen hankkeen kaikkien yhteistyökumppanien kesken, komissio ei pysty ilmoittamaan, miten paljon tukea edellä mainitusta ohjelmasta on myönnetty portugalilaisille yhteistyökumppaneille.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/224 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/224

---

(2004/C 84 E/0269)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3206/03

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Il Giornale -sanomalehden Rooman toimistossa suoritettu etsintä: loukkaus lehdistönvapautta vastaan Italiassa

”Il Giornale” on merkittävä italialainen sanomalehti, joka parhaillaan tutkii Telecom Italian tekemää Telekom Serbian ostoa. Perjantaina 17. lokakuuta 2003 poliisiviranomaiset suorittivat Perugian tuomioistuimen toimeksiannosta kyseisen lehden tiloissa etsinnän, joka kesti 13 tuntia ja jonka päätteeksi poliisi takavarikoi huomattavan määrän toimittaja Gian Marco Chioccille kuuluvaa materiaalia. Rikos, johon toimittajan epäillään syyllistyneen, on ainoastaan roomalaisen tuomarin herjaaminen lehdessä.

Katsooko neuvosto, että nämä päätökset loukkaavat vakavasti lehdistön- ja ilmaisunvapautta?

Ovatko nämä päätökset neuvoston mielestä vastoin EU:n ministerineuvoston 8. maaliskuuta 2000 jäsenvaltioille antamia suosituksia, joiden mukaan salakuuntelu, valvonta, etsintä ja takavarikot ovat kiellettyjä, jos nämä toimenpiteet heikentävät toimittajan oikeutta olla paljastamatta tietolähdettään?

Onko neuvosto samaa mieltä siitä, että Perugian tuomioistuimen päätös on vastoin Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen Goodwin-tapauksessa antamaa merkittävää tuomiota, jossa vahvistetaan toimittajien oikeus ammattisalaisuuden säilyttämiseen?

Onko neuvosto samaa mieltä myös siitä, että Perugian tuomioistuimen päätökset ovat vastoin Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen 15. heinäkuuta 2003 antamaa tuomiota 33400/96, jossa lehtien toimituksissa suoritettavat etsinnät, joilla pyritään saamaan selville toimittajien käyttämät lähteet, määritellään ”vakavaksi ilmaisunvapauden loukkaukseksi”?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto ei ota kantaa kyseisiin tuomioistuinmenettelyjen kohteena oleviin asioihin eikä tulkitse Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuja yksittäistapausten osalta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/225 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/225

---

(2004/C 84 E/0270)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3242/03

esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) neuvostolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   ”Buy American Act” (osta amerikkalaista -säädös) Yhdysvaltojen puolustusbudjetissa

Tietääkö neuvosto, että USA:n edustajainhuoneessa puolustusbudjettiin on sisällytetty laki, (niin kutsuttu ”Buy American Act”) joka velvoittaa Pentagonin pitkälti ostamaan amerikkalaisia puolustustarvikkeita?

Mikä on neuvoston kanta ”Buy American Actiin”, joka on sisällytetty Yhdysvaltojen puolustusta koskevaan säädökseen Defence Authorization Bill FY 2004?

Mitä neuvosto on tehnyt estääkseen kyseisen lain hyväksymisen?

Missä määrin kyseinen laki merkitsee kansainvälisten kauppasopimusten rikkomista?

Mitä seurauksia kyseisen lain hyväksymisestä on eurooppalaiselle aseteollisuudelle sekä EU:n ja USA:n väliselle yhteistyölle aseidentuotannossa?

Mitä vastatoimia neuvosto harkitsee, mikäli kyseinen laki lopullisesti hyväksytään?

Mikäli kyseinen laki hyväksytään, aikooko neuvosto antaa EU:n jäsenvaltioille samansuuntaisia ohjeita kuin kyseisessä laissa annetaan Pentagonille?

Katsooko neuvosto, että Buy American Actin hyväksyminen kiristää entisestään Yhdysvaltojen ja EU:n välisiä jäykkiä suhteita?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto on tietoinen Yhdysvaltain edustajainhuoneessa hyväksytystä lakiehdotuksesta, jonka sisältämät muutokset nykyisiin hankintoja koskeviin lakeihin edellyttävät, että Pentagon suosii yhdysvaltalaisia valmistajia.

EU on seurannut tapahtumia hyvin tarkoin ja on toistuvasti ilmaissut huolensa tästä kysymyksestä Yhdysvaltain hallitukselle erityisesti uuden transatlanttisen toimintaohjelman puitteissa pidetyn poliittisen vuoropuhelun yhteydessä. Yhdysvaltain hallitus on toistuvasti vakuuttanut EU:lle, että se ei tue lakiehdotusta sellaisena kuin edustajainhuone sitä esittää.

Neuvoston tietojen mukaan laki, joka hyväksyttiin lopullisesti kongressissa 12. marraskuuta 2003, ei sisällä säännöksiä, jotka olisivat voineet olla EU:n teollisuudelle vahingollisia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/226

---

(2004/C 84 E/0271)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3246/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Somalia: sisäinen tilanne, pakolaiset ja terrorismi

Monet lähinnä Mogadishusta kotoisin olevat somalipakolaiset ovat kuolleet nälkään ja muihin kärsimyksiin tai hukkuneet Italian rannikoiden tuntumassa. Tuhansia somalipakolaisia on kuollut vuoden 1991 jälkeen Intian valtamerellä, Adeninlahdella ja Punaisellamerellä. Kaikki ovat olleet epätoivoisella pakomatkalla diktatorisesta järjestelmästä, joka liittyy islamilaiseen fundamentalismiin, jonka kannattajat ovat vastuussa italialaisen avustustyöntekijän Annalena Tonellin ja kahden SOS-lapsikylän brittityöntekijän kuolemasta ja jota edustavat terroristijärjestöt Al-Ittihad ja Al-Islah.

| — | Somalian nykyinen, väliaikainen presidentti on Salad Hassan, jonka toimikausi päättyi jo kuukausia sitten. Kansainvälisistä terroristijärjestöistä tehdyn luettelon mukaan hän on myös Al-Islahin johtaja. Salad Hassan on jättäytynyt pois yli vuoden kestäneestä Nairobin konferenssista, ja kuulemani mukaan hän haluaa tehdä tyhjäksi sen, mitä Somalivaltioiden edustajat ovat Nairobissa kansainvälisten tarkkailijoiden läsnä ollessa sopineet, ja ehdottaa uudelleen sovittelukonferenssia Mogadishussa — kaupungissa, josta somalit pakenevat jopa kuolemaan. |
| --- | --- |

—

Somalian nykyinen, väliaikainen presidentti on Salad Hassan, jonka toimikausi päättyi jo kuukausia sitten. Kansainvälisistä terroristijärjestöistä tehdyn luettelon mukaan hän on myös Al-Islahin johtaja. Salad Hassan on jättäytynyt pois yli vuoden kestäneestä Nairobin konferenssista, ja kuulemani mukaan hän haluaa tehdä tyhjäksi sen, mitä Somalivaltioiden edustajat ovat Nairobissa kansainvälisten tarkkailijoiden läsnä ollessa sopineet, ja ehdottaa uudelleen sovittelukonferenssia Mogadishussa — kaupungissa, josta somalit pakenevat jopa kuolemaan.

| — | Väliaikaishallinnon presidentti julkisti lausuman niitä somalijohtajia vastaan, jotka ilmiantavat kenialaisille ja amerikkalaisille ”muslimiveljiä”, joita syytetään terrorismista, ja pyysi, että Al-Barakat-rahoitusverkon jäädytetyt 8,5 miljoonaa dollaria vapautetaan. Hän väitti niiden olevan yksityisiä varoja, joiden joukossa on hänen omia rahojaan. |
| --- | --- |

—

Väliaikaishallinnon presidentti julkisti lausuman niitä somalijohtajia vastaan, jotka ilmiantavat kenialaisille ja amerikkalaisille ”muslimiveljiä”, joita syytetään terrorismista, ja pyysi, että Al-Barakat-rahoitusverkon jäädytetyt 8,5 miljoonaa dollaria vapautetaan. Hän väitti niiden olevan yksityisiä varoja, joiden joukossa on hänen omia rahojaan.

| — | Somaliassa jatkuvat fundamentalismia ja terrorismia vastustavien sotilaiden murhat ja teloitukset. Mogadishun ”uudessa koalitiossa” on mukana Jumale, Al-Barakatin johtaja, joka on jo karkotettu Arabiemiraateista. |
| --- | --- |

—

Somaliassa jatkuvat fundamentalismia ja terrorismia vastustavien sotilaiden murhat ja teloitukset. Mogadishun ”uudessa koalitiossa” on mukana Jumale, Al-Barakatin johtaja, joka on jo karkotettu Arabiemiraateista.

| 1. | Voiko neuvosto käyttää asiassa aktiivista diplomatiaa, jotta Nairobin konferenssi saataisiin päätökseen ja jotta Somalialle saataisiin federalistinen hallitus, joka panisi alulle tarvittavat toimet demokraattisten vaalien järjestämiseksi? |
| --- | --- |

1.

Voiko neuvosto käyttää asiassa aktiivista diplomatiaa, jotta Nairobin konferenssi saataisiin päätökseen ja jotta Somalialle saataisiin federalistinen hallitus, joka panisi alulle tarvittavat toimet demokraattisten vaalien järjestämiseksi?

| 2. | Voiko neuvosto sitoutua aktiivisella tavalla terrorismin kitkentään ja niiden eristämiseen, jotka ovat näinä vuosina enemmän tai vähemmän avoimesti hyväksyneet ja suojelleet Al-Qaidaan liittyviä terroristiryhmittymiä, jotka ovat vastuussa muun muassa Nairobin, Dar-es-Salaamin ja Mombasan attentaateista? |
| --- | --- |

2.

Voiko neuvosto sitoutua aktiivisella tavalla terrorismin kitkentään ja niiden eristämiseen, jotka ovat näinä vuosina enemmän tai vähemmän avoimesti hyväksyneet ja suojelleet Al-Qaidaan liittyviä terroristiryhmittymiä, jotka ovat vastuussa muun muassa Nairobin, Dar-es-Salaamin ja Mombasan attentaateista?

| 3. | Voiko neuvosto panna alulle, yksinään tai yhdessä YK:n kanssa, humanitaarisen suunnitelman somaliväestön auttamiseksi? |
| --- | --- |

3.

Voiko neuvosto panna alulle, yksinään tai yhdessä YK:n kanssa, humanitaarisen suunnitelman somaliväestön auttamiseksi?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvosto uskoo, että Somalian erilaisten ryhmittymien välinen kokonaisvaltainen ja laajapohjainen rauhansopimus on tehokkain tapa saavuttaa pysyvä rauha ja saada aikaan liittohallitus. EU on tukenut aktiivisesti IGADin rahoittamaa sovittelu- ja rauhanprosessia tekemällä kantansa selväksi julkisissa päätelmissä ja julkilausumissa sekä diplomaattisissa virallisissa yhteydenotoissa keskeisiin osapuoliin. EU osallistuu konferenssiin kansainvälisen tarkkailijaryhmän osana ja pyrkii päättäväisesti edistämään Nairobin konferenssin saattamista myönteiseen päätökseen. Huolimatta keskusteluissa toistuvasti ilmenneistä takaiskuista EU aikoo jatkaa ponnistuksiaan ja korostaa kaikille somalijohtajille, että on tärkeää jatkaa rauhanprosessissa etenemistä ja pidättyä kaikista toimista, jotka voisivat häiritä konferenssia. EU on toimittanut huomattavaa taloudellista tukea jäsenvaltioiden kahdenvälisten avustusten lisäksi. Komissio on myöntänyt rauhanprosessiin 5,6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto uskoo, että Somalian erilaisten ryhmittymien välinen kokonaisvaltainen ja laajapohjainen rauhansopimus on tehokkain tapa saavuttaa pysyvä rauha ja saada aikaan liittohallitus. EU on tukenut aktiivisesti IGADin rahoittamaa sovittelu- ja rauhanprosessia tekemällä kantansa selväksi julkisissa päätelmissä ja julkilausumissa sekä diplomaattisissa virallisissa yhteydenotoissa keskeisiin osapuoliin. EU osallistuu konferenssiin kansainvälisen tarkkailijaryhmän osana ja pyrkii päättäväisesti edistämään Nairobin konferenssin saattamista myönteiseen päätökseen. Huolimatta keskusteluissa toistuvasti ilmenneistä takaiskuista EU aikoo jatkaa ponnistuksiaan ja korostaa kaikille somalijohtajille, että on tärkeää jatkaa rauhanprosessissa etenemistä ja pidättyä kaikista toimista, jotka voisivat häiritä konferenssia. EU on toimittanut huomattavaa taloudellista tukea jäsenvaltioiden kahdenvälisten avustusten lisäksi. Komissio on myöntänyt rauhanprosessiin 5,6 miljoonaa euroa.

| 2. | Terrorismin torjunnan osalta EU seuraa Somalian tilannetta tiiviisti. EU:n poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla EU:n sisällä toteuttamat toimenpiteet, eurooppalainen pidätysmääräys ja terrorismin yhteinen määritelmä mukaan lukien, helpottavat osaltaan sellaisen terrorismin torjuntaa, jolla on yhteyksiä Somaliaan.
  EU on lisäksi toiminut aktiivisesti terrorismin rahoituksen torjumiseksi, erityisesti panemalla täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1373/2001 varojen jäädyttämisestä. Neuvosto muistuttaa, että EU noudattaa tiukasti turvallisuusneuvoston määräyksiä niiden luetteloiden osalta, jotka on laadittu päätöslauselmien 1267/1999 ja 1333/2000 nojalla ja jotka koskevat henkilöitä ja järjestöjä, jotka kuuluvat Talebaniin ja Al-Qaidaan tai ovat yhteydessä niihin, Somalia mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.

Terrorismin torjunnan osalta EU seuraa Somalian tilannetta tiiviisti. EU:n poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla EU:n sisällä toteuttamat toimenpiteet, eurooppalainen pidätysmääräys ja terrorismin yhteinen määritelmä mukaan lukien, helpottavat osaltaan sellaisen terrorismin torjuntaa, jolla on yhteyksiä Somaliaan.

EU on lisäksi toiminut aktiivisesti terrorismin rahoituksen torjumiseksi, erityisesti panemalla täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1373/2001 varojen jäädyttämisestä. Neuvosto muistuttaa, että EU noudattaa tiukasti turvallisuusneuvoston määräyksiä niiden luetteloiden osalta, jotka on laadittu päätöslauselmien 1267/1999 ja 1333/2000 nojalla ja jotka koskevat henkilöitä ja järjestöjä, jotka kuuluvat Talebaniin ja Al-Qaidaan tai ovat yhteydessä niihin, Somalia mukaan lukien.

| 3. | Somalian vaikeasta tilanteesta huolimatta EU on antanut aktiivisesti humanitaarista apua Somalian kansalle. Erityisesti Euroopan komissio on ollut maassa läsnä jatkuvasti, ja sillä on siellä keskeinen asema avunantajavaltioiden yhteisössä. Maksujen määräksi vuonna 2003 on ennakoitu 25 miljoonaa euroa. Vuosiksi 2002—2007 myönnetyn 199 miljoonan euron suuruisen erityisen tukipaketin ansiosta tämä taso säilyy myös tulevina vuosina. |
| --- | --- |

3.

Somalian vaikeasta tilanteesta huolimatta EU on antanut aktiivisesti humanitaarista apua Somalian kansalle. Erityisesti Euroopan komissio on ollut maassa läsnä jatkuvasti, ja sillä on siellä keskeinen asema avunantajavaltioiden yhteisössä. Maksujen määräksi vuonna 2003 on ennakoitu 25 miljoonaa euroa. Vuosiksi 2002—2007 myönnetyn 199 miljoonan euron suuruisen erityisen tukipaketin ansiosta tämä taso säilyy myös tulevina vuosina.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/227 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/227

---

(2004/C 84 E/0272)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3248/03

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Mahdollisuus seurata matkapuhelinten käyttäjiä

Jokin aika sitten julkisuuteen tuli uutinen, että matkapuhelinverkkojen tarjoamia mahdollisuuksia on alettu kaupallisesti hyödyntää, sillä ainakin kuusi yritystä Isossa-Britanniassa tarjoaa jokaiselle asiasta kiinnostuneelle mahdollisuuden saada tietoonsa tietyn matkapuhelimen käyttäjän täsmällinen sijainti ja vieläpä hyvin alhaisin kustannuksin (7,5 euroa kuukaudessa). On selvää, että näin avautuu mahdollisuus arkojen henkilötietojen hyödyntämiseen, esimerkiksi työnantajille, jotka haluavat tietää, missä heidän työntekijänsä kullakin hetkellä ovat. On myös julkaistu erilaisia ajatuksia näitä yrityksiä koskevien menettelytapasääntöjen muotoilemisesta, jotka teoriassa suojelisivat niitä matkapuhelinten käyttäjiä, jotka eivät halua antaa tietoja liikkumisestaan. Esitetyt perustelut eivät kuitenkaan olleet lainkaan vakuuttavia, sillä tässä piilee vaara, että kansalaisten vakoilusta tulee vakiintunut toimintatapa ja seuraukset ovat arvaamattomat.

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä suojellakseen Euroopan kansalaisia siltä, että matkapuhelinten tarjoamia tietoja käytetään heidän liikkeidensä seuraamiseen?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | Verkko-operaattorit, palveluntarjoajat ja matkapuhelinviestinnän asiakkaat neuvottelevat sopimuksensa keskenään noudattaen olemassa olevia, erityisesti tietosuojaa koskevia, säädöksiä. |
| --- | --- |

1.

Verkko-operaattorit, palveluntarjoajat ja matkapuhelinviestinnän asiakkaat neuvottelevat sopimuksensa keskenään noudattaen olemassa olevia, erityisesti tietosuojaa koskevia, säädöksiä.

| 2. | Laillisen telekuuntelun osalta neuvosto on hyväksynyt päätöslauselman, jossa vahvistetaan uudelleen tarve ottaa huomioon yksityisten ihmisten oikeus yksityisyytensä kunnioittamiseen (1). |
| --- | --- |

2.

Laillisen telekuuntelun osalta neuvosto on hyväksynyt päätöslauselman, jossa vahvistetaan uudelleen tarve ottaa huomioon yksityisten ihmisten oikeus yksityisyytensä kunnioittamiseen (1).

---

(1)  EYVL C 329, 4.11.1996, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/228 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/228

---

(2004/C 84 E/0273)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3251/03

esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) neuvostolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin

Ulkosuhteiden neuvosto ilmaisi 13. lokakuuta syvän huolestuneisuutensa, että tietyt Länsi-Balkanin maat eivät edelleenkään tee täysimääräistä yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) kanssa, ja toisti, että on tehostettava pyrkimyksiä saattaa Radovan Karadžic, kenraali Ratko Mladic ja kenraali Aute Gotovina ICTY:hyn.

Neuvoston 16. huhtikuuta 2003 antamassa yhteisessä kannassa 2003/280/YUTP (1) määrätään matkustuskielto Euroopan unionissa tietyille ICTY:n toimeksiannon täytäntöönpanoa haittaaville henkilöille, millä on ollut myönteisiä seurauksia, erityisesti Bosniassa ja Hertsegovinassa.

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä laajentaakseen tässä yhteisessä kannassa lueteltujen henkilöiden luetteloa siten, että siihen sisällytetään henkilöt, jotka auttavat ICTY:ssä syytteeseen pantuja pakoilemaan oikeutta muualla alueella?

Ennen kaikkea kohdistetaanko matkustuskielto nyt Karadžicia, Mladicia ja Gotovinaa, joiden tukiverkostot Kroatiassa sekä Serbiassa ja Montenegrossa ICTY:n mukaan ovat huomattavat, suojeleviin henkilöihin?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | 16. huhtikuuta 2003 vahvistettua neuvoston yhteistä kantaa 2003/280/YUTP on tarkistettu 27. kesäkuuta 2003 annetulla neuvoston päätöksellä 2003/484/YUTP, jonka mukaisesti yhteisen kannan 2003/280/YUTP liitteenä olevaan henkilöluetteloon lisättiin Bosnia ja Hertsegovinassa olevan korkean edustajan toimiston suosituksen mukaisesti 12 uutta nimeä. |
| --- | --- |

1.

16. huhtikuuta 2003 vahvistettua neuvoston yhteistä kantaa 2003/280/YUTP on tarkistettu 27. kesäkuuta 2003 annetulla neuvoston päätöksellä 2003/484/YUTP, jonka mukaisesti yhteisen kannan 2003/280/YUTP liitteenä olevaan henkilöluetteloon lisättiin Bosnia ja Hertsegovinassa olevan korkean edustajan toimiston suosituksen mukaisesti 12 uutta nimeä.

| 2. | Yhteistä kantaa tarkistetaan jatkuvasti, ja neuvosto voi hyväksyä muutoksia liitteessä olevaan luetteloon entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen pyyntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Yhteistä kantaa tarkistetaan jatkuvasti, ja neuvosto voi hyväksyä muutoksia liitteessä olevaan luetteloon entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen pyyntöjen mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 101, 23.4.2003, s. 22.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/228 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/228

---

(2004/C 84 E/0274)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3267/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle

(4. marraskuuta 2003)

Aihe:   Määräenemmistöäänestykset

Voiko neuvosto ilmoittaa, montako kertaa kukin jäsenvaltio on jäänyt neuvoston äänestyksessä vähemmistöön kunakin vuonna viimeisten viiden vuoden aikana, kun lainsäädäntöehdotusta (direktiiviä, asetusta tai päätöstä) koskeva päätös on tehty määräenemmistöäänestyksellä?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto kehottaa arvoisaa kysyjää palauttamaan mieleensä vastauksen, jonka neuvosto antoi hänelle samaa aihetta (vuosina 1995—2000) koskevaan kysymykseen nro E-3938/00.

Kysyjää pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että neuvoston pääsihteeristö on tammikuusta 2001 alkaen julkaissut neuvoston www-sivuilla (http://ue.eu.int) neuvoston toimintaa koskevan kuukausikatsauksen, josta käyvät ilmi mahdolliset äänestystulokset ja -selitykset.

Neuvosto kehottaa joka tapauksessa kysyjää tutustumaan tämän vastauksen liitteenä oleviin taulukoihin.

Liite

| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopullisia säädöksiä yhteensä | 219 | 199 | 191 | 187 | 195 |
| Säädökset, joita hyväksyttäessä on äänestetty vastaan ja/tai pidätytty äänestämästä | 56 | 31 | 21 | 31 | 37 |
| Äänestetty vastaan | 60 | 30 | 22 | 27 | 26 |
| Pidätytty äänestämästä | 34 | 9 | 12 | 25 | 31 |

1998

1999

2000

2001

2002

Lopullisia säädöksiä yhteensä

219

199

191

187

195

Säädökset, joita hyväksyttäessä on äänestetty vastaan ja/tai pidätytty äänestämästä

56

31

21

31

37

Äänestetty vastaan

60

30

22

27

26

Pidätytty äänestämästä

34

9

12

25

31

A.   VASTAAN ÄÄNESTÄMINEN JÄSENVALTIOITTAIN

Vastaan äänestäminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 1998

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | IT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Helmikuu | | | 1 | 1 | | | | | | | | 1 | | 1 | 1 |
| Maaliskuu | | 1 | 1 | 1 | | | | | | | | | | | |
| Huhtikuu | | 1 | 2 | | | | | | | | | | | | |
| Toukokuu | 1 | | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 | | 1 | | 2 | 1 |
| Kesäkuu | 1 | 1 | 2 | | 1 | | 1 | | 1 | 1 | | 2 | 1 | | |
| Heinäkuu | | | 1 | 2 | 1 | | 1 | | | | | 7 | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | 1 | | | 1 | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | 2 | | | | | | | | | | | | |
| Marraskuu | | | | | | | | | 2 | | | | | | |
| Joulukuu | | 1 | | 1 | | 1 | 1 | | 3 | | | 1 | 1 | | |
| Yhteensä | 3 | 4 | 11 | 7 | 2 | 1 | 3 | 0 | 8 | 2 | 0 | 12 | 2 | 3 | 2 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

IT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

Helmikuu

1

1

1

1

1

Maaliskuu

1

1

1

Huhtikuu

1

2

Toukokuu

1

2

1

2

1

1

2

1

Kesäkuu

1

1

2

1

1

1

1

2

1

Heinäkuu

1

2

1

1

7

Elokuu

Syyskuu

1

1

Lokakuu

2

Marraskuu

2

Joulukuu

1

1

1

1

3

1

1

Yhteensä

3

4

11

7

2

1

3

0

8

2

0

12

2

3

2

Vastaan äänestäminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 1999

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | IT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | 1 | | | | | | 1 | | | 1 | | | |
| Helmikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maaliskuu | | | | 1 | 1 | | | | 1 | 1 | | | | | |
| Huhtikuu | | | | | | | | | | | | 1 | | | |
| Toukokuu | | | | 1 | | | | | 1 | | | | | | |
| Kesäkuu | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | |
| Heinäkuu | 1 | 1 | 1 | 1 | | | | | 2 | | 1 | 1 | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | | | | 1 | | | 1 | | 1 | | | | |
| Marraskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Joulukuu | | 1 | | 1 | | | 2 | | 1 | | | 1 | 1 | | |
| Yhteensä | 1 | 2 | 2 | 4 | 1 | 1 | 3 | 0 | 8 | 1 | 2 | 4 | 1 | 0 | 0 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

IT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

1

1

Helmikuu

Maaliskuu

1

1

1

1

Huhtikuu

1

Toukokuu

1

1

Kesäkuu

1

1

Heinäkuu

1

1

1

1

2

1

1

Elokuu

Syyskuu

Lokakuu

1

1

1

Marraskuu

Joulukuu

1

1

2

1

1

1

Yhteensä

1

2

2

4

1

1

3

0

8

1

2

4

1

0

0

Vastaan äänestäminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 2000

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | ΓΓ | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | 1 | | | | | | | | | | | |
| Helmikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maaliskuu | 1 | | 2 | | | | | | | | | | | | |
| Huhtikuu | | | | 1 | | | | | | | | 1 | | | |
| Toukokuu | | 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Kesäkuu | | | | | 1 | | | | | | | | | 1 | 1 |
| Heinäkuu | | | | | | | | | 1 | | | | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | 1 | | | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Marraskuu | | | | | | | 1 | | | | | | | | |
| Joulukuu | | | 2 | 1 | 2 | | | 1 | | | | 1 | | 1 | 1 |
| Yhteensä | 2 | 1 | 4 | 3 | 3 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 2 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

ΓΓ

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

Helmikuu

Maaliskuu

1

2

Huhtikuu

1

1

Toukokuu

1

Kesäkuu

1

1

1

Heinäkuu

1

Elokuu

Syyskuu

1

Lokakuu

Marraskuu

1

Joulukuu

2

1

2

1

1

1

1

Yhteensä

2

1

4

3

3

0

1

1

1

0

0

2

0

2

2

Vastaan äänestäminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 2001

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | IT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | | | | | | | | | | 1 |
| Helmikuu | | | | | | | | | | | | 1 | | | |
| Maaliskuu | | | | | | | 1 | | | | | | | | |
| Huhtikuu | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | |
| Toukokuu | | | 1 | | | | 1 | | | | | | | | |
| Kesäkuu | | | | 1 | | | | 1 | 1 | | | | | 1 | |
| Heinäkuu | | | | | | | | | | | | | | 1 | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | 1 | | | 1 | | | | | | | | | |
| Marraskuu | | | 1 | 2 | | | | | | | | | | 1 | |
| Joulukuu | 1 | 2 | | | 1 | 1 | | | 1 | 1 | | | | 1 | 1 |
| Yhteensä | 1 | 2 | 3 | 3 | 1 | 3 | 3 | 1 | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 4 | 2 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

IT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

Helmikuu

1

Maaliskuu

1

Huhtikuu

1

1

Toukokuu

1

1

Kesäkuu

1

1

1

1

Heinäkuu

1

Elokuu

Syyskuu

Lokakuu

1

1

Marraskuu

1

2

1

Joulukuu

1

2

1

1

1

1

1

1

Yhteensä

1

2

3

3

1

3

3

1

2

1

0

1

0

4

2

Vastaan äänestäminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 2002

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | IT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Helmikuu | | | | | 1 | 1 | | 1 | | | | | | | |
| Maaliskuu | | | | 1 | | | | | | | | | | 1 | |
| Huhtikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Toukokuu | | | | | | | | | | | | 2 | | | |
| Kesäkuu | 1 | | | 1 | | | | 1 | | | 1 | 1 | | 1 | 1 |
| Heinäkuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | | | | 1 | | | | 1 | | | 1 | | 1 | |
| Lokakuu | | | | | | | | | 1 | | | | | | |
| Marraskuu | | | | | | | | | | | | | 1 | | |
| Joulukuu | | | 2 | | | | | | | | | | | 2 | |
| Yhteensä | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | 2 | 2 | 0 | 1 | 5 | 1 | 6 | 1 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

IT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

1

Helmikuu

1

1

1

Maaliskuu

1

1

Huhtikuu

Toukokuu

2

Kesäkuu

1

1

1

1

1

1

1

Heinäkuu

Elokuu

Syyskuu

1

1

1

1

Lokakuu

1

Marraskuu

1

Joulukuu

2

2

Yhteensä

1

0

2

2

2

1

0

2

2

0

1

5

1

6

1

B.   ÄÄNESTÄMÄSTÄ PIDÄTTYMINEN JÄSENVALTIOITTAIN

Äänestämästä pidättyminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 1998

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | LT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Helmikuu | | | 1 | | | | | | | | | | | | |
| Maaliskuu | | | | | | 2 | | | | | 1 | | | | |
| Huhtikuu | | | | | | | | | 1 | | | | | | |
| Toukokuu | | | 1 | | | | | | | | | | | | |
| Kesäkuu | | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | | | 2 | | | 1 | | | |
| Heinäkuu | | | | | | 1 | 1 | | | | | | 1 | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | 1 | 1 | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | 1 | | | 1 | | | | | 1 | | 1 | | |
| Marraskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Joulukuu | | 1 | 2 | | 1 | 1 | 1 | | 2 | | | | 2 | | |
| Yhteensä | 0 | 3 | 7 | 1 | 2 | 7 | 2 | 0 | 5 | 0 | 2 | 1 | 4 | 0 | 0 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

LT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

Helmikuu

1

Maaliskuu

2

1

Huhtikuu

1

Toukokuu

1

Kesäkuu

1

1

1

1

2

2

1

Heinäkuu

1

1

1

Elokuu

Syyskuu

1

1

Lokakuu

1

1

1

1

Marraskuu

Joulukuu

1

2

1

1

1

2

2

Yhteensä

0

3

7

1

2

7

2

0

5

0

2

1

4

0

0

Äänestämästä pidättyminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 1999

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | LT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| Helmikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maaliskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Huhtikuu | | | | | | | | | | | | | | | 1 |
| Toukokuu | | | | | | | | | | | | 1 | | | |
| Kesäkuu | | | | | | | | | 1 | | | | | | |
| Heinäkuu | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Marraskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Joulukuu | | | 1 | | | | | | | | | | 1 | | 2 |
| Yhteensä | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 3 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

LT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

Helmikuu

Maaliskuu

Huhtikuu

1

Toukokuu

1

Kesäkuu

1

Heinäkuu

1

Elokuu

Syyskuu

Lokakuu

Marraskuu

Joulukuu

1

1

2

Yhteensä

0

0

1

0

0

2

0

0

1

0

0

1

1

0

3

Äänestämästä pidättyminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 2000

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | LT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | 1 | | | | | | | 1 | | | | | | |
| Helmikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maaliskuu | | | | 1 | | | | 1 | | | | 1 | | | |
| Huhtikuu | | 1 | | 1 | | | | | | | | | | | 1 |
| Toukokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kesäkuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Heinäkuu | | 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Marraskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Joulukuu | | 1 | | | | | | | 1 | | | | | | |
| Yteensä | 0 | 5 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

LT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

1

Helmikuu

Maaliskuu

1

1

1

Huhtikuu

1

1

1

Toukokuu

Kesäkuu

Heinäkuu

1

Elokuu

Syyskuu

1

Lokakuu

Marraskuu

Joulukuu

1

1

Yteensä

0

5

0

2

0

0

0

1

2

0

0

1

0

0

1

Äänestämästä pidättyminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 2001

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | LT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | | 1 | | | | 1 | | | | |
| Helmikuu | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | |
| Maaliskuu | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| Huhtikuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Toukokuu | 1 | | 1 | | | | | | 1 | | 1 | | | | |
| Kesäkuu | 1 | | 1 | | | 1 | | | | | | | | | |
| Heinäkuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | |
| Lokakuu | 1 | | 1 | | | | | | | | | | 1 | | 1 |
| Marraskuu | | | 2 | | | | | | | | | | | | |
| Joulukuu | 1 | 1 | | 1 | | | | | | | | 1 | | | 1 |
| Yhteensä | 4 | 1 | 5 | 1 | 0 | 2 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

LT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

1

1

Helmikuu

1

1

Maaliskuu

1

Huhtikuu

Toukokuu

1

1

1

1

Kesäkuu

1

1

1

Heinäkuu

Elokuu

Syyskuu

1

1

Lokakuu

1

1

1

1

Marraskuu

2

Joulukuu

1

1

1

1

1

Yhteensä

4

1

5

1

0

2

3

0

3

0

2

1

1

0

2

Äänestämästä pidättyminen lopullista säädöstä hyväksyttäessä v. 2002

| | AT | BE | DE | DK | GR | ES | FR | FI | LT | IE | LU | NL | PT | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | | | | | | | 2 | | | | | | | | |
| Helmikuu | | | | 1 | | 1 | | | | | | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Maaliskuu | | 1 | | | | | | | | | | | | 1 | 1 |
| Huhtikuu | | | | | | | | | | | | | 1 | | |
| Toukokuu | | | | 1 | | | | 1 | | | | | | | |
| Kesäkuu | | | 1 | | | | 3 | | | | 1 | | | | 1 |
| Heinäkuu | | | | 1 | | | | | | | | | | 1 | |
| Elokuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Syyskuu | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lokakuu | | | 1 | | | | | | | | | | | 1 | |
| Marraskuu | | | 1 | 1 | | | | | | | | | 1 | 1 | |
| Joulukuu | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | 1 |
| Yhteensä | 0 | 1 | 3 | 4 | 0 | 1 | 6 | 2 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 | 4 |

AT

BE

DE

DK

GR

ES

FR

FI

LT

IE

LU

NL

PT

SE

UK

Tammikuu

2

Helmikuu

1

1

1

1

1

1

Maaliskuu

1

1

1

Huhtikuu

1

Toukokuu

1

1

Kesäkuu

1

3

1

1

Heinäkuu

1

1

Elokuu

Syyskuu

Lokakuu

1

1

Marraskuu

1

1

1

1

Joulukuu

1

1

1

Yhteensä

0

1

3

4

0

1

6

2

0

0

1

1

3

5

4

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/233 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/233

---

(2004/C 84 E/0275)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3282/03

esittäjä(t): Anne André-Léonard (ELDR) neuvostolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Huviveneitä koskevien eurooppalaisten lakien lähentäminen kuljettajankirjan osalta

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hiljattain muuttaneet direktiiviä 94/25/EY (1) huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä.

Direktiivin keskeisenä teemana on veneiden rakentamiseen liittyvät ympäristönsuojelua ja turvallisuutta koskevat säännökset.

Näiden lisäksi on muistettava myös tarve lähentää huviveneiden kuljettajankirjaa koskevia eurooppalaisia säännöksiä.

Aikooko neuvosto käsitellä mahdollisuutta laatia eurooppalainen kuljettajankirja? Mikäli vastaus on myönteinen, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen tämän alan tehokkaan sääntelyn?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto pitää erittäin tärkeinä niitä lakeja ja hallinnollisia määräyksiä, joiden tavoitteena on edistää turvallisuutta koskevien vaatimusten nostamista yhteisön yksinomaisen tai jaetun toimivallan kaikilla alueilla. Hiljattain muutettu huviveneitä koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi olisi myös asetettava tähän yhteyteen.

Neuvosto korostaa, että mahdolliset ehdotukset huviveneiden eurooppalaisten kuljettajankirjojen yhdenmukaistamista koskeviksi toimiksi kuuluvat komission aloiteoikeuden piiriin. Tähän päivään mennessä tällaista ehdotusta ei ole esitetty neuvostolle.

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 15.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/233 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/233

---

(2004/C 84 E/0276)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3313/03

esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   EU:n perustuslakia koskevasta sopimuksesta käytävät neuvottelut

Lokakuun 25. päivänä 2003 kävi ilmi, että Stresassa epäviralliseen Ecofin-kokoukseen osallistuneet talous-ja valtionvarainministerit olivat esittäneet kauaskantoisia muutoksia valmistelukunnan laatimaan EU:n perustuslakia koskevaan sopimusehdotukseen. Ehdotukset oli kirjattu asiakirjaan, jonka otsikkona oli ”Ecofin-ministereiden tärkeinä pitämiä artikloja koskevat alustavat ehdotukset, joista on päästy yhteisymmärrykseen Stresassa pidetyssä epävirallisessa Ecofin-kokouksessa”.

Miksi ehdotukset on pidetty salassa eikä niitä julkistettu heti tai milloin ne ovat julkisesti saatavilla?

Pitääkö neuvoston puheenjohtajavaltio asianmukaisena, että Ecofin ottaa asiaan kantaa tällä tavoin?

Voiko neuvosto kertoa, ketkä talous- ja valtionvarainministereistä kannattivat kyseisiä ehdotuksia Stresassa pidetyssä Ecofin-kokouksessa?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto ei ole ottanut virallisesti kantaa ehdotukseen sopimukseksi Euroopan perustuslaista tai mihinkään hallitustenvälisessä konferenssissa käsiteltäviin kysymyksiin. Neuvostolla ei instituutiona ole roolia HVK:ssa. Parlamentin jäsenen mainitsema asiakirja koskee talous- ja valtionvarainministereiden epävirallista kokousta.

Kyseisen epävirallisen kokouksen jälkeen puheenjohtajavaltio tiedotti keskustelujen tuloksista hallitustenvälisen konferenssin puheenjohtajalle.

Valmistellessaan asiakirjoja hallitustenvälisen konferenssin käsiteltäväksi HVK:n puheenjohtaja korosti niitä seikkoja, joista valtionvarainministerit keskustelivat. Tämä ilmenee 24.10.2003 päivätystä asiakirjasta CIG 37/03 PRESID 3, joka on julkisesti saatavilla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/234 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/234

---

(2004/C 84 E/0277)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3349/03

esittäjä(t): Koenraad Dillen (NI) neuvostolle

(13. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eurobarometrin mielipidemittaus

Komission toimesta tehty lokakuun Eurobarometrin mielipidemittaus Irakista ja maailmanrauhasta osoittaa, että 59 prosenttia eurooppalaisista katsoo Irakin valtion olevan uhka maailmanrauhalle. Mielipidemittauksen teki tutkimuskeskus EOS Gallup Europe. Tulosten tultua julki neuvosto, Italian ulkoministeri Frattinin johdolla, päätti olla huomioimatta mielipidemittausta (Le Figaro, tiistai 4. marraskuuta).

Onko kyse neuvoston ja komission välisistä erimielisyyksistä? Miksi neuvosto on tässä yhteydessä katsonut, että komissio antaa tämän mielipidemittauksen perusteella vääränlaisen kuvan? Kävivätkö neuvosto ja komissio asiasta neuvotteluita?

Mikä olisi neuvoston vastaus, jos siltä itseltä kysyttäisiin, onko Israel uhka maailmanrauhalle?

Onko tämä ensimmäinen kerta, että neuvosto ei huomioi komission toimesta tilattua mielipidemittausta? Jos ei ole, milloin aikaisemmin on käynyt näin?

Onko neuvosto samaa mieltä Israelin Italian suurlähettilään kanssa siitä, että näin vastuuton mielipidemittaus vaikeuttaa Euroopan asemaa Lähi-idän rauhanprosessissa?

Mihin toimiin neuvosto ryhtyy Israelin viranomaisten suhteen, jotta torjutaan Israelin väestölle tämän mielipidemittauksen vuoksi Euroopasta aiheutuva mahdollinen kielteinen kuva?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | Eurobarometrin mielipidemittaus, johon arvoisa Euroopan parlamentin jäsen viittaa, on Euroopan komission teettämä. Komissio on jo selvittänyt kantansa tuloksiin. Neuvosto ei ole ottanut erityisesti kantaa mielipidemittaukseen. |
| --- | --- |

1.

Eurobarometrin mielipidemittaus, johon arvoisa Euroopan parlamentin jäsen viittaa, on Euroopan komission teettämä. Komissio on jo selvittänyt kantansa tuloksiin. Neuvosto ei ole ottanut erityisesti kantaa mielipidemittaukseen.

| 2. | Neuvosto on kuitenkin huolestunut Israelin roolista Lähi-idän rauhanprosessissa. EU:n ja Israelin assosiaationeuvostossa otettiin 18. marraskuuta 2003 esille EU:n Israelia koskevat erityiset odotukset tältä osin sekä niiden perustelut. Nämä esitettiin EU:n tätä tilaisuutta varten valmistelemassa lausunnossa, jonka tavoitteena oli antaa täydellinen ja avoin kuva EU:n kannasta myös Israelin kansalle. |
| --- | --- |

2.

Neuvosto on kuitenkin huolestunut Israelin roolista Lähi-idän rauhanprosessissa. EU:n ja Israelin assosiaationeuvostossa otettiin 18. marraskuuta 2003 esille EU:n Israelia koskevat erityiset odotukset tältä osin sekä niiden perustelut. Nämä esitettiin EU:n tätä tilaisuutta varten valmistelemassa lausunnossa, jonka tavoitteena oli antaa täydellinen ja avoin kuva EU:n kannasta myös Israelin kansalle.

| 3. | Neuvoston mielestä mielipidemittauksella ei ole mitään suoraa vaikutusta EU:n asemaan Lähi-idän rauhanprosessissa. Neuvosto aikoo edelleen jatkaa kvartetin etenemissuunnitelmaan perustuvaa tasapuolista politiikkaansa rauhan edistämiseksi Lähi-idässä ja uskoo, että myös Israelin suuri yleisö antaa tunnustusta tälle politiikalle. |
| --- | --- |

3.

Neuvoston mielestä mielipidemittauksella ei ole mitään suoraa vaikutusta EU:n asemaan Lähi-idän rauhanprosessissa. Neuvosto aikoo edelleen jatkaa kvartetin etenemissuunnitelmaan perustuvaa tasapuolista politiikkaansa rauhan edistämiseksi Lähi-idässä ja uskoo, että myös Israelin suuri yleisö antaa tunnustusta tälle politiikalle.

| 4. | Neuvosto on ottanut kysymyksen esille säännöllisessä vuoropuhelussaan Israelin kanssa ja keskustellut siitä israelilaisten osapuolten kanssa. |
| --- | --- |

4.

Neuvosto on ottanut kysymyksen esille säännöllisessä vuoropuhelussaan Israelin kanssa ja keskustellut siitä israelilaisten osapuolten kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/235 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/235

---

(2004/C 84 E/0278)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3354/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle

(13. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kielivähemmistöt Kreikassa ja viralliset tilastot

Komission jäsen Reding hoitaa tehtäviään moitteettomasti ja hänen panoksensa koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toiminnan parantamisessa on ilmeinen. Kuitenkin näyttää siltä, etteivät jotkut kyseisen pääosaston virkamiehet toimita hänelle riittäviä tietoja ja laatimillaan vastauksilla he synnyttävät — ilman syytä — melko huolestuttavan vaikutelman Euroopan komissiosta.

Kysymyksessäni E-2777/03 (1) huomautin, että Euromosaicin vuonna 1996 laatimassa tutkimuksessa mainitaan (englanninkielisen version sivulla 41), että Kreikassa puhutaan aromanian, albanian ja slavomakedonian kieliä, joiden puhujia arvioidaan olevan 50 000—80 000, ja kysyin, kuka keräsi nämä tilastotiedot ja ovatko ne virallisia ja luotettavia. Komission jäsen Reding vastasi mainiten, että tutkimuksen kolme johtajaa tekivät yhteistyötä erään tiedekomitean kanssa, jossa oli yhteensä kymmenen jäsentä unionin jäsenvaltioista, Yhdysvalloista ja Kanadasta.

Hyväksyykö neuvosto edellä mainittujen tilastotietojen paikkansapitävyyden? Mitä virallisia tietoja Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet aromanian, albanian ja slavomakedonian kielten puhujista? Onko eettisesti oikein olla käyttämättä EU:n jäsenvaltion virallisia tilastoja joidenkin kieliryhmien koon arvioimisessa? Katsooko neuvosto, etteivät eurooppalaiset tieteilijät riitä, kun laaditaan tutkimuksia unionin kieliryhmistä? Kuinka neuvosto arvioi sitä, että EU:n ulkopuolisista maista tulevat tutkijat, jotka esittävät mielipiteitä siitä, onko Euroopassa kielivähemmistöjä vai ei, sekaantuvat puhtaasti eurooppalaisiin asioihin (jotka ovat myös erittäin arkaluonteisia)? Mihin konkreettisiin toimiin neuvosto on viimeisten kymmenen vuoden aikana ryhtynyt Pohjois-Epeiroksen (kansainvälisesti tunnustetun ja monilukuisen) kreikkalaisen etnisen vähemmistön puolesta, jolta albanialaishallinto on yrittänyt itsepintaisesti lähes 50 vuoden ajan viedä sen oman kielen ja uskonnon?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Euromosaicin vuonna 1996 laatimaan tutkimukseen kuuluvien tilastojen osalta neuvosto korostaa, ettei sen tehtäviin eikä toimivaltaan kuulu esittää arvioita Euroopan komission julkaiseman tarjouskilpailun perusteella valitun kolmannen osapuolen suorittamasta työstä.

Albanian kreikankielisen vähemmistön tilanteesta on muistettava, että neuvotteluissa, joita EU ja Albania parhaillaan käyvät vakautus- ja assosiaatioprosessin puitteissa, kiinnitetään erityistä huomiota demokratian kehittämiseen ja vähemmistöjen suojeluun. Euroopan komissio sai neuvotteluvaltuudet lokakuussa 2002 ja voi näin ollen antaa asiasta yksityiskohtaisempia tietoja.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 215.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/236 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/236

---

(2004/C 84 E/0279)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3358/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) neuvostolle

(14. marraskuuta 2003)

Aihe:   Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä

Environmental Justice Foundation -säätiö (EJF) on laajojen tutkimusten jälkeen tullut johtopäätökseen, että katkarapujen pyynnissä syntyvät suuret sivusaalismäärät aiheuttavat maailmanlaajuisesti ekologista taantumista. FAOn mukaan katkarapujen pyyntitoiminta on yksin vastuussa kolmasosasta maailman poisheitetyistä saaliista, vaikka tämän pyyntitoiminnan osuus meren antimien tuotannosta on alle kaksi prosenttia. Vaikka katkarapujen pyynnissä käytetään erityisen ei-valikoivia pyydyksiä, sivusaaliskysymys ei rajoitu siihen. Erilaisilla pyyntimenetelmillä pyydetään joka vuosi miljoonia tonneja sivusaaliita, joista leijonan osan haukkaavat troolarit, verkot ja pitkäsiimat. Koska tätä pyyntitoimintaa ei hallinnoida, johtaa se eittämättä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymiseen sekä työttömyyden ja köyhyyden lisääntymiseen rannikkoalueilla. Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous totesi vuonna 1994, että sivusaaliit ja poisheitto kalastustoiminnassa antavat aihetta siihen, että kansainvälinen yhteisö kiinnittää todellista huomiota asiaan, mutta tähän mennessä toimet ovat olleet riittämättömiä liikakalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Jotta sivusaaliskysymykseen puututtaisiin maailmanlaajuisesti, EJF suosittaa sivusaaliiden vähentämistä koskevan kansainvälisen toimintaohjelman toteuttamista YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön suojeluksessa. EJF haluaisi EU:n ottavan ohjat käsiinsä kehottamalla tämän toimintaohjelman toteuttamiseen seuraavassa mahdollisessa tilaisuudessa. Koska EU on äskettäin uudistanut YKP:n kalavarojen säilyttämisen ja kestävän pyynnin asettamiseksi etusijalle, tällainen ehdotus olisi linjassa EU:n nykyisten huolenaiheiden kanssa. Sivusaaliiden vähentämistä koskeva kansainvälinen toimintaohjelma ei ainoastaan auttaisi EU:ta puuttumaan sen omiin sivusaalismääriin (mukaan lukien avomerilaivastojen sivusaaliit), vaan edistäisi myös kansainvälistä toimintaperiaatetta kalastustoiminnan hävikin vähentämisen osalta.

| 1. | Missä EU:n aloitteissa puututaan tällä hetkellä sivusaaliiden vähentämiseen (pikemmin kuin pelkästään poisheiton vähentämiseen) Euroopan vesillä ja avomerilaivastojen sivusaaliiden vähentämiseen kolmansien maiden vesillä? |
| --- | --- |

1.

Missä EU:n aloitteissa puututaan tällä hetkellä sivusaaliiden vähentämiseen (pikemmin kuin pelkästään poisheiton vähentämiseen) Euroopan vesillä ja avomerilaivastojen sivusaaliiden vähentämiseen kolmansien maiden vesillä?

| 2. | Miten EU valvoo sivusaalismääriä ja sivusaaliiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin? |
| --- | --- |

2.

Miten EU valvoo sivusaalismääriä ja sivusaaliiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin?

| 3. | Onko EU valmis ottamaan ohjat käsiinsä ja vaatimaan FAOn turvin toteutettavaa sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa? |
| --- | --- |

3.

Onko EU valmis ottamaan ohjat käsiinsä ja vaatimaan FAOn turvin toteutettavaa sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | Katkarapujen pyynnin valikoivuutta parannetaan neuvoston asetuksella N:o 850/98, joka sisältää säännöksiä erottelevan troolin ja lajittelulaitteen pakollisesta käytöstä katkarapujen pyynnissä. Näillä toimenpiteillä pyritään vähentämään sivusaaliita. |
| --- | --- |

1.

Katkarapujen pyynnin valikoivuutta parannetaan neuvoston asetuksella N:o 850/98, joka sisältää säännöksiä erottelevan troolin ja lajittelulaitteen pakollisesta käytöstä katkarapujen pyynnissä. Näillä toimenpiteillä pyritään vähentämään sivusaaliita.

| 2. | Sivusaaliskiintiöistä ei ole yleisiä sääntöjä. Tekniset säilyttämistoimenpiteet määräävät aluksella olevien kohdelajien vähimmäisprosenttiosuudet pyydyksien ja silmäkoon mukaan. Toimivaltaiset viranomaiset valvovat näiden sääntöjen noudattamista merellä ja satamassa. |
| --- | --- |

2.

Sivusaaliskiintiöistä ei ole yleisiä sääntöjä. Tekniset säilyttämistoimenpiteet määräävät aluksella olevien kohdelajien vähimmäisprosenttiosuudet pyydyksien ja silmäkoon mukaan. Toimivaltaiset viranomaiset valvovat näiden sääntöjen noudattamista merellä ja satamassa.

| 3. | Neuvosto tarkastelee parhaillaan perinpohjin voimassa olevaa teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskevaa asetusta saaliin koostumusta, sivusaaliita ja poisheitettävien kalojen määriä koskevat säännöt mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto tarkastelee parhaillaan perinpohjin voimassa olevaa teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskevaa asetusta saaliin koostumusta, sivusaaliita ja poisheitettävien kalojen määriä koskevat säännöt mukaan lukien.

| 4. | Neuvosto antoi 8. huhtikuuta 2003 poisheitettävien kalojen määrän vähentämistä koskevat päätelmät, jotka perustuvat komission toimintasuunnitelmaan. Erityisesti neuvosto pyysi komissiota panemaan alulle vuonna 2003 pilottihankkeita, joiden avulla arvioidaan mahdollisuutta vähentää poisheitettävien kalojen määrää erilaisilla toimenpiteillä, joihin kuuluvat uudenlainen pyydys, vapaa- ehtoinen lähteminen kalastusalueilta, alueen tosiaikainen sulkeminen ja myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema toimenpide eli sivusaaliskiintiöt. |
| --- | --- |

4.

Neuvosto antoi 8. huhtikuuta 2003 poisheitettävien kalojen määrän vähentämistä koskevat päätelmät, jotka perustuvat komission toimintasuunnitelmaan. Erityisesti neuvosto pyysi komissiota panemaan alulle vuonna 2003 pilottihankkeita, joiden avulla arvioidaan mahdollisuutta vähentää poisheitettävien kalojen määrää erilaisilla toimenpiteillä, joihin kuuluvat uudenlainen pyydys, vapaa- ehtoinen lähteminen kalastusalueilta, alueen tosiaikainen sulkeminen ja myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema toimenpide eli sivusaaliskiintiöt.

| 5. | Kyseisten toimenpiteiden on katsottava liittyvän käynnissä olevaan monivuotisen kalakantojen hoidon tarkasteluun ja uhanalaisten kantojen elvytyssuunnitelmien laatimiseen, jotka toteutetaan uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Kyseisten toimenpiteiden on katsottava liittyvän käynnissä olevaan monivuotisen kalakantojen hoidon tarkasteluun ja uhanalaisten kantojen elvytyssuunnitelmien laatimiseen, jotka toteutetaan uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti.

| 6. | Komissio valmistelee parhaillaan kolmansien maiden vesien kalavarojen arviointia. |
| --- | --- |

6.

Komissio valmistelee parhaillaan kolmansien maiden vesien kalavarojen arviointia.

| 7. | Yhteisö on omaksunut johtavan aseman laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman (IUU) toteuttamisessa. Mitään erityistä tarvetta ei ole tunnettu sivusaaliita koskevan toimintasuunnitelman laatimiseksi. |
| --- | --- |

7.

Yhteisö on omaksunut johtavan aseman laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman (IUU) toteuttamisessa. Mitään erityistä tarvetta ei ole tunnettu sivusaaliita koskevan toimintasuunnitelman laatimiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/237 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/237

---

(2004/C 84 E/0280)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3414/03

esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe:   Viro ja tasa-arvodirektiivi

Olen saanut tietooni, että Viro ei ole vielä saattanut EU:n tasa-arvodirektiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Mielestäni tämä on merkille pantava seikka, varsinkin kun komissio arvosteli 6. marraskuuta uusia jäsenvaltioita julkisesti siitä, etteivät ne täytä EU:hun liittymisen ehtoja. Viroa ja sen tasa-arvolainsäädäntöä koskevaa laiminlyöntiä ei mainittu lainkaan tässä yhteydessä.

Voiko neuvosto vahvistaa, ettei Viro ole pannut täytäntöön tasa-arvodirektiiviä?

Miten voi olla mahdollista, että sitä ei ole asetettu EU:hun liittymisen ehdoksi?

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Vaikka Viro on edistynyt erittäin hyvin säännöstöön mukautumisessa useimmilla politiikan aloilla, neuvosto voi vahvistaa, että Viro ei ole vielä saattanut naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua koskevaa lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tässä yhteydessä on mainittava, että komission 5. marraskuuta 2003 antamassa, Viron jäsenyysvalmisteluja koskevassa kattavassa seurantakertomuksessa tämä kysymys nimettiin vakavana huolenaiheena, jonka suhteen Viron on välittömästi toteutettava ratkaisevia toimia, jos se haluaa olla valmis liittymisajankohtana. Neuvosto yhtyy tähän komission analyysiin. Olisi myös huomattava, että säännöstöön mukautuminen yhtäläisten mahdollisuuksien alalla on kyllä liittymisen edellytys (sillä EU:n säännöstö on omaksuttava kokonaisuudessaan) ja että Viro saavuttaa tämän hyväksymällä sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläistä kohtelua koskevan lain ja työsuhdekin. Viron on nyt kiireesti ryhdyttävä toimiin näiden kahden säännöksen alkuperäiseen hyväksymisaikatauluun verrattuna syntyneiden huomattavien viiveiden korjaamiseksi.

Yleisesti voidaan palauttaa mieleen, että neuvosto on korostanut olevan tärkeää seurata kymmenen liittyvän valtion EU:n jäsenyysvalmistelujen etenemistä. Prosessi jatkuu liittymiseen asti. Neuvosto totesi kokouksessaan 17. marraskuuta 2003 tämän osalta, että komissio jatkaa liittyvien valtioiden edistymistä tiivisti hyödyntäen täysin jäsenvaltioiden asiantuntemusta ja käyttää kaikkia käytettävissään olevia keinoja unionin sääntöjen ja politiikkojen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Ottaen huomioon komission tehtävän valvoa kaikkien EU:n politiikkojen moitteetonta toimintaa sekä ennen liittymistä että sen jälkeen neuvosto totesi, että komissio aikoo päättäväisesti toteuttaa tätä varten kaikki tarvittavat toimenpiteet. Lisäksi neuvosto pani merkille, että komissio aikoo pitää neuvoston säännöllisesti ja täysin ajan tasalla jäljellä olevista huolenaiheista ja tarvittavista toimenpiteistä, joita komissio aikoo toteuttaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/238 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/238

---

(2004/C 84 E/0281)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3415/03

esittäjä(t): Francesco Rutelli (ELDR) neuvostolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe:   Puheenjohtajavaltion antamat julkilausumat 7. marraskuuta 2003 pidettävän EU:n ja Venäjän huippukokouksen johdosta

Euroopan unioni ja Venäjä antoivat Pietarissa 31. toukokuuta 2003 pidetyn huippukokouksen päätteeksi yhteisen julkilausuman, jossa ne toivovat, että äskettäin käynnistetty poliittinen prosessi yhdessä taloudellisen ja sosiaalisen jälleenrakentamisen kanssa johtaa oikeusvaltion palauttamiseen, ihmisoikeuksien edistämiseen ja aitoon sovintoon Tšetšeniassa.

Puheenjohtajavaltio Italia antoi 8. lokakuuta 2003 Euroopan unionin puolesta julkilausuman Tšetšeniassa pidetyistä presidentinvaaleista, jossa todetaan, että ”EU oli jo aiemmin pannut merkille kielteisiä kehityssuuntia, kuten muun muassa sen, ettei presidenttiehdokkaiden asettelussa noudatettu todellista pluralismia ja ettei riippumattomia tiedotusvälineitä ole”. Julkilausumassa todettiin myös, että ”nämä seikat huomioon ottaen EU suhtautui hyvin huolestuneesti olosuhteisiin, joissa nämä vaalit järjestettiin”.

Edellä mainitussa puheenjohtajavaltion julkilausumassa todetaan lisäksi, että ”EU haluaa jälleen kerran ilmaista toiveensa siitä, että nämä sitoumukset täytetään ja että Tšetšenian ihmisoikeustilanteen välitön, merkittävä paraneminen kaventaisi viranomaisten ja kansalaisten välistä kuilua. EU kehottaa Venäjän viranomaisia tekemään kaiken voitavansa todellisen poliittisen prosessin edistämiseksi ja yhteistyön tehostamiseksi kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Etyjin kanssa, kuten Pietarissa annetussa EU:n ja Venäjän yhteisessä julkilausumassa sovittiin.”

Mitä sellaisia uusia tietoja puheenjohtajavaltiolla on hallussaan, joiden perusteella pääministeri Berlusconi voi väittää kansainvälisen lehdistön ”satuilevan” näiden kirjoittaessa Tšetšenian ongelmista?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/238 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/238

---

(2004/C 84 E/0282)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3473/03

esittäjä(t): Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) neuvostolle

(17. marraskuuta 2003)

Aihe:   Puheenjohtajavaltion antamat julkilausumat 7. marraskuuta 2003 pidettävän EU:n ja Venäjän huippukokouksen johdosta

Euroopan unioni ja Venäjä antoivat Pietarissa 31. toukokuuta 2003 pidetyn huippukokouksen päätteeksi yhteisen julkilausuman, jossa ne toivovat, että äskettäin käynnistetty poliittinen prosessi yhdessä taloudellisen ja sosiaalisen jälleenrakentamisen kanssa johtaa oikeusvaltion palauttamiseen, ihmisoikeuksien edistämiseen ja aitoon sovintoon Tšetšeniassa.

Puheenjohtajavaltio Italia antoi 8. lokakuuta 2003 Euroopan unionin puolesta julkilausuman Tšetšeniassa pidetyistä presidentinvaaleista, jossa todetaan, että ”EU oli jo aiemmin pannut merkille kielteisiä kehityssuuntia, kuten muun muassa sen, ettei presidenttiehdokkaiden asettelussa noudatettu todellista pluralismia ja ettei riippumattomia tiedotusvälineitä ole”. Julkilausumassa todettiin myös, että ”nämä seikat huomioon ottaen EU suhtautui hyvin huolestuneesti olosuhteisiin, joissa nämä vaalit järjestettiin”.

Edellä mainitussa puheenjohtajavaltion julkilausumassa todetaan lisäksi, että ”EU haluaa jälleen kerran ilmaista toiveensa siitä, että nämä sitoumukset täytetään ja että Tšetšenian ihmisoikeustilanteen välitön, merkittävä paraneminen kaventaisi viranomaisten ja kansalaisten välistä kuilua. EU kehottaa Venäjän viranomaisia tekemään kaiken voitavansa todellisen poliittisen prosessin edistämiseksi ja yhteistyön tehostamiseksi kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Etyjin kanssa, kuten Pietarissa annetussa EU:n ja Venäjän yhteisessä julkilausumassa sovittiin”.

Mitä sellaisia uusia tietoja puheenjohtajavaltiolla on hallussaan, joiden perusteella pääministeri Berlusconi voi väittää kansainvälisen lehdistön ”satuilevan” näiden kirjoittaessa Tšetšenian ongelmista?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3415/03 ja P-3473/03

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto korostaa, että sen ei kuulu esittää huomautuksia kysymyksen lopussa lainatusta julkilausumasta.

Tšetšenian tilanteesta keskusteltiin yksityiskohtaisesti Roomassa 6. marraskuuta 2003 pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa. Se, että Tšetšeniaa ei mainita huippukokouksen yhteisessä julkilausumassa, kuvastaa EU:n ja Venäjän jatkuvaa erimielisyyttä maassa vallitsevasta tilanteesta. EU pahoitteli eikä hyväksynyt erityisesti sitä, että Venäjä rinnasti Tšetšenian tilanteen venäläisten vähemmistöjen tilanteeseen Baltian maissa. Näin ollen kysymyksessä lainattu neuvoston hyväksytty kanta ei ole muuttunut huippukokouksen johdosta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/239 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/239

---

(2004/C 84 E/0283)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/03

esittäjä(t): Koenraad Dillen (NI) neuvostolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   Ihmisoikeudet Kiinassa

Euroopan ja Kiinan välisessä huippukokouksessa Italian pääministeri Berlusconi ja hänen kiinalainen virkaveljensä Hu Jintao käsittelivät kauppaneuvotteluissa kiinalais-eurooppalaista yhteistyötä satelliitti-liikenteen alalla. Euroopan komission aloitteesta lähti käyntiin Galileo-ohjelma.

Amnesty Internationalin uuden raportin mukaan Kiinassa loukataan edelleen laajalti ihmisoikeuksia. Kidutukset, teloitukset ja sortotoimet ovat käytössä. Kiinassa lienee yli 300 000 poliittista vankia erityisillä leireillä.

Eri lehtitietojen mukaan Berlusconi ja Hu Jintao eivät lainkaan käsitelleet Kiinan ihmisoikeustilannetta huippukokouksessa. Pitävätkö tiedot paikkansa?

Mikäli vastaus on myönteinen, katsooko neuvosto, että on eettisesti vastuullista olla käsittelemättä kyseistä aihetta kauppaneuvotteluissa? Katsooko neuvosto, että edistyminen ihmisoikeusasioissa on keskeisenä edellytyksenä EU:n ja Kiinan välisten suhteiden kehittämiseksi?

Mitä neuvosto on aiemmin tehnyt vaikuttaakseen diplomaattiteitse siihen, että ihmisoikeustilanne Kiinassa paranisi?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

| 1. | Yleisesti ottaen neuvosto kehottaa kysyjää tutustumaan Kiinaa koskevaan neuvoston kannanottoon, joka esitettiin Euroopan parlamentin täysistunnossa viime joulukuussa. |
| --- | --- |

1.

Yleisesti ottaen neuvosto kehottaa kysyjää tutustumaan Kiinaa koskevaan neuvoston kannanottoon, joka esitettiin Euroopan parlamentin täysistunnossa viime joulukuussa.

| 2. | Vastoin kysyjän mainitsemia lähteitä neuvosto ilmoittaa kysyjälle, että ihmisoikeusasiat olivat huippukokouksen asialistalla. Ihmisoikeuskysymykset otetaan säännöllisesti esille Kiinan kanssa kaikilla tasoilla, myös korkeimmalla. Huippukokouksessa, joka järjestettiin Pekingissä 30. lokakuuta, EU otti esiin erityisesti Kiinan liittymisen Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntöön, sananvapauden, uskonnonvapauden sekä kuolemanrangaistuksen. Molemmat osapuolet olivat myös ottaneet ihmisoikeuskysymykset esiin toimintapoliittisissa asiakirjoissa, jotka julkistettiin juuri ennen huippukokousta. |
| --- | --- |

2.

Vastoin kysyjän mainitsemia lähteitä neuvosto ilmoittaa kysyjälle, että ihmisoikeusasiat olivat huippukokouksen asialistalla. Ihmisoikeuskysymykset otetaan säännöllisesti esille Kiinan kanssa kaikilla tasoilla, myös korkeimmalla. Huippukokouksessa, joka järjestettiin Pekingissä 30. lokakuuta, EU otti esiin erityisesti Kiinan liittymisen Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntöön, sananvapauden, uskonnonvapauden sekä kuolemanrangaistuksen. Molemmat osapuolet olivat myös ottaneet ihmisoikeuskysymykset esiin toimintapoliittisissa asiakirjoissa, jotka julkistettiin juuri ennen huippukokousta.

| 3. | Vuodesta 1995 lähtien EU on käynyt ihmisoikeusvuoropuhelua Kiinan kanssa periaatteessa kerran kullakin neuvoston puheenjohtajakaudella ja järjestänyt siihen liittyviä ihmisoikeusseminaareja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa. Nämä vuoropuheluun kuuluvat kokoukset pohjautuvat yksityiskohtaisiin ihmisoikeustilannetta koskeviin raportteihin, jotka Pekingissä olevien EU:n lähetystöjen päälliköt ovat laatineet. Niissä otetaan huomioon monia luotettavia lähteitä, myös valtioista riippumattomien ihmisoikeusjärjestöjen laatimat raportit. Lähetystöjen päälliköt ovat mukana näiden kokousten seurannassa ja yksittäisistä tapauksista tehdyissä virallisissa yhteydenotoissa. |
| --- | --- |

3.

Vuodesta 1995 lähtien EU on käynyt ihmisoikeusvuoropuhelua Kiinan kanssa periaatteessa kerran kullakin neuvoston puheenjohtajakaudella ja järjestänyt siihen liittyviä ihmisoikeusseminaareja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa. Nämä vuoropuheluun kuuluvat kokoukset pohjautuvat yksityiskohtaisiin ihmisoikeustilannetta koskeviin raportteihin, jotka Pekingissä olevien EU:n lähetystöjen päälliköt ovat laatineet. Niissä otetaan huomioon monia luotettavia lähteitä, myös valtioista riippumattomien ihmisoikeusjärjestöjen laatimat raportit. Lähetystöjen päälliköt ovat mukana näiden kokousten seurannassa ja yksittäisistä tapauksista tehdyissä virallisissa yhteydenotoissa.

| 4. | Viimeksi pidetyssä EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuheluun kuuluvassa kokouksessa, joka järjestettiin Pekingissä 27. ja 28. marraskuuta 2003, molemmat osapuolet totesivat jälleen kerran, että ihmisoikeudet ovat tärkeä osa niiden suhteita yleensä ja että on tärkeä jatkaa huippukokouksessa sovitulla linjalla. Kokouksen aikana EU otti edellä mainittujen asioiden lisäksi esiin muun muassa vähemmistöjen oikeudet, yhteistyön YK:n erityisjärjestelyjen kanssa, kidutuksen ja hallinnolliset pidätykset, hiv-tartunnan saaneiden ja aidsiin sairastuneiden syrjinnän sekä yhteistyöhankkeet ihmisoikeuksien suojelemisen edistämiseksi Kiinassa. |
| --- | --- |

4.

Viimeksi pidetyssä EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuheluun kuuluvassa kokouksessa, joka järjestettiin Pekingissä 27. ja 28. marraskuuta 2003, molemmat osapuolet totesivat jälleen kerran, että ihmisoikeudet ovat tärkeä osa niiden suhteita yleensä ja että on tärkeä jatkaa huippukokouksessa sovitulla linjalla. Kokouksen aikana EU otti edellä mainittujen asioiden lisäksi esiin muun muassa vähemmistöjen oikeudet, yhteistyön YK:n erityisjärjestelyjen kanssa, kidutuksen ja hallinnolliset pidätykset, hiv-tartunnan saaneiden ja aidsiin sairastuneiden syrjinnän sekä yhteistyöhankkeet ihmisoikeuksien suojelemisen edistämiseksi Kiinassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/240 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/240

---

(2004/C 84 E/0284)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/03

esittäjä(t): Koenraad Dillen (NI) neuvostolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   EU:n toiminta Guantánamon vankilan suhteen

Euroopan parlamentti on pyytänyt neuvoston nykyistä puheenjohtajaa Italian pääministeri Silvio Berlusconia ilmaisemaan Washingtonissa vastalauseensa, joka koskee EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten vangittuina pitämistä USA:n laivastotukikohdassa Guantánamossa Kuubassa. Vangittuina Camp X-Rayssä on EU:n jäsenvaltioiden 26 kansalaista, jotka pidätettiin syyskuun 11. päivän jälkeisessä terrorismin vastaisessa taistelussa.

Tietääkö neuvosto, mistä tarkkaan ottaen 26 vangittua syytetään?

Katsooko neuvosto, että kansallisten hallitusten tehtävänä on yrittää varmistaa kansalaistensa oikeusturva ulkomaalaisissa vankiloissa?

Voisiko neuvosto antaa selvityksen muista EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten vangitsemisista yhteisön ulkopuolella poliittisista tai rikosoikeudellisista syistä? Seuraako neuvosto kyseisten vankien asioita? Mitä neuvosto konkreettisesti tekee asian suhteen? Mitä tuloksia toiminnasta on saatu aiemmin?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Neuvostolla ei ole mahdollisuuksia antaa tietoja rikoksista, joiden johdosta vangittuja tällä hetkellä pidetään Guantánamonlahdella.

Kuten neuvosto vastauksissaan kirjallisiin kysymyksiin E-1420/03 ja E-2444/03 totesi, konsulisuhteita koskevasta Wienin yleissopimuksesta johtuvien jäsenvaltioiden kansalaisten oikeuksien ja etujen suojaaminen ulkomailla kuuluu kullekin jäsenvaltiolle siitä riippumatta, pidetäänkö asianomaisia Guantánamonlahdella tai jossain muualla.

Tästä syystä neuvosto ei pidä sen kaltaista luetteloa, johon kysymyksessä viitataan. Jos jäsenvaltio haluaa kiinnittää muiden jäsenvaltioiden huomion jonkun ulkomailla olevan kansalaisensa pidätystapaukseen ja pyytää EU:lta apua toimiin kyseisen henkilön vapauttamiseksi, asianomainen neuvoston työryhmä voi hyväksyä sen, että puheenjohtajavaltio kehottaa asianomaisessa kolmannessa valtiossa olevien EU:n edustustojen päälliköitä suorittamaan asiaankuuluvan virallisen yhteydenoton luottamuksellisesti tai muutoin. Työryhmä voi myös hyväksyä sen, että EU:n troikka ottaa tarvittaessa asian esille asianomaisen kolmannen maan kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua koskevan kokouksen yhteydessä. Tällaisissa tapauksissa puheenjohtajavaltio yleensä pitää jäsenvaltiot ajan tasalla virallisen yhteydenoton tai keskustelun tuloksista sekä niihin liittyvistä jatkotoimista. Kyseisillä lähestymistavoilla on joissakin tapauksissa onnistuttu pääsemään toivottuun tulokseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/241 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/241

---

(2004/C 84 E/0285)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3451/03

esittäjä(t): Ioannis Marinos (PPE-DE) neuvostolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eurobarometrin euroa ja inflaatiota koskevat tiedot

Eurobarometrin julkaisussa numero 58, joka koskee loka-marraskuuta 2002 ja julkaistiin toukokuussa 2003, esitetään hyvin mielenkiintoisia havaintoja koskien euron vastaanottoa euroalueen kansalaisten keskuudessa. Tämän julkaisun sivulla B.80 esitetään tilastot tuloksista, jotka saatiin kysyttäessä, onko hinnat pyöristetty joko ylös- tai alaspäin, kun ne on muutettu euromääräisiksi. Euroalueen kansalaisista 77 prosenttia katsoi, että hinnat on pyöristetty ylöspäin, ja joissakin unionin jäsenvaltioissa luku on vielä korkeampi, esimerkiksi Kreikassa (88 %), Espanjassa (89 %) ja Hollannissa (91 %). Kysymykseen siitä, tuntevatko kansalaiset henkilökohtaisesti olevansa kiintyneitä euroon, 56 prosenttia vastaajista euroalueella tuntee olevansa vain vähän (34 %) tai ei lainkaan (22 %) kiintynyt yhteisvaluuttaan, kun sitä vastoin 61 prosenttia vastaajista tuntee olevansa melko (36 %) tai erittäin (25 %) kiintynyt vanhaan kansalliseen valuuttaan (asiakirjan s. B.84). On huomattava, että Kreikassa (67 %) ja Italiassa (71 %) tämä osuus on vielä korkeampi (s. B.83).

Onko neuvosto huolestunut näistä Eurobarometrin tuloksista, jotka vahvistavat epäilyn, että uuden yhteisvaluutan käyttöönotto johti paitsi hintojen pyöristämiseen ylöspäin myös perusteettoman suuriin hintojen korotuksiin euron käyttöönoton verukkeella, minkä seuraukset kuluttajien tulojen kannalta, erityisesti euroalueen pienempipalkkaisten kuluttajien (esimerkiksi kreikkalaiset), ovat ilmeiset? Onko neuvosto, erityisesti pitäen silmällä laajentumista ja vuoden 2004 eurovaaleja, esittänyt suosituksia niiden maiden hallituksille, joissa inflaatio on selvästi kiihtynyt uuden yhteisvaluutan käyttöönoton jälkeen, mikä johtaa kuluttajien vastalauseisiin ja luonnollisesti heikentää euron vastaanottoa psykologiselta kannalta? Mitä vastauksia nämä hallitukset ovat mahdollisesti antaneet?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komission syksyn 2003 talousennusteet ja EKP:n vuosikertomus 2002 eivät tue väitettä, että euroon siirtyminen olisi johtanut korkeaan kuluttajahintainflaatioon euroalueella.

Syksyn 2003 talousennusteet osoittavat kuitenkin, että inflaatioerot euroalueen eri jäsenvaltioiden välillä ovat huomattavia ja erojen ennustetaan säilyvän huomattavina vuonna 2004.

Euroalueen kolmen suurimman talouden osalta inflaation vuonna 2004 ennustetaan olevan Saksassa 1,6 %, Ranskassa 1,8 % ja Italiassa 2,3 %. Muiden jäsenvaltioiden inflaatioennusteet vuodeksi 2004 ovat korkeammat: esimerkiksi Espanjan osalta ennuste on 2,8 % ja Kreikan osalta 3,7 %, mikä johtuu osittain niiden nopeammasta nykyisestä ja aikaisemmasta talouskasvusta.

Keskimääräinen kuluttajahintainflaatio euroalueella oli 2,1 % vuonna 2000, 2,4 % vuonna 2001 ja 2,2 % vuonna 2002 (katso EKP:n vuosikertomus 2002, s. 39, taulukko 6).

Vuosikertomuksessaan — erityisesti sivulla 42 ja siitä eteenpäin — mainitsemista syistä EKP kiistää myös, että kuluttajahinnat olisivat todella nousseet merkittävästi.

Näin ollen neuvosto ei voi olla samaa mieltä kysyjän kanssa siitä, että euroon siirtyminen olisi aiheuttanut merkittävää kuluttajahintojen nousua erityisesti Kreikassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/242 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/242

---

(2004/C 84 E/0286)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3468/03

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE), Phillip Whitehead (PSE), Catherine Stihler (PSE) ja Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle

(21. marraskuuta 2003)

Aihe:   Postpoliosyndrooma

Kahdessa Euroopan unionin neuvoston istunnossa, 2 384:nnessä istunnossa (terveys, 15. marraskuuta 2001, Brysselissä) ja 2 470:nnessä istunnossa (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat, 2. ja 3. joulukuuta 2002) neuvosto pani merkille puheenjohtajavaltio Belgian ja Irlannin valtuuskunnan lausunnot, joiden mukaan EU:n tasolla tarvitaan asianmukaisia toimia postpoliosyndroomaa (PPS) sairastavien hyväksi.

Voiko neuvosto kommentoida toimia, joita on jo toteutettu tässä asiassa ja erityisesti seuraavilla aloilla

| 1. | tiedottaminen PPS:n esiintymisestä Euroopan unionissa, sen puhkeamisesta ja tämänhetkisten tutkimusten saatavuudesta |
| --- | --- |

1.

tiedottaminen PPS:n esiintymisestä Euroopan unionissa, sen puhkeamisesta ja tämänhetkisten tutkimusten saatavuudesta

| 2. | jäsenvaltioissa saatavilla olevat hoidot PPS:aa sairastavien kuntouttamiseksi ja heidän vointinsa parantamiseksi |
| --- | --- |

2.

jäsenvaltioissa saatavilla olevat hoidot PPS:aa sairastavien kuntouttamiseksi ja heidän vointinsa parantamiseksi

| 3. | yhteisön talousarviosta tutkimukseen ja hoitoon myönnetyt varat? |
| --- | --- |

3.

yhteisön talousarviosta tutkimukseen ja hoitoon myönnetyt varat?

Jos vielä ei ole ryhdytty tällaisiin toimiin, mikä on syynä siihen?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Arvoisia parlamentin jäseniä muistutetaan siitä, että terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestäminen ja tarjoaminen kuuluvat jäsenvaltioiden velvollisuuksiin ja ettei neuvosto näin ollen voi kommentoida sellaisia postpoliosyndroomaan liittyviä toimia, joita on toteutettu kansallisella tai alueellisella tasolla.

Mitä tulee postpoliosyndroomaa koskevaan tiedotukseen ja tutkimuksen rahoittamiseen Euroopan tasolla, arvoisia parlamentin jäseniä kehotetaan osoittamaan asiaa koskevat kysymyksensä komissiolle, joka vastaa mm. yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003—2008) täytäntöönpanosta. Kyseinen toimintaohjelma kattaa terveyteen liittyvän tiedotuksen ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät toimet ja tukitoimet.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/242 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/242

---

(2004/C 84 E/0287)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3495/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kolumbia — Kansallisen vapautusarmeijan (ELN) panttivangit

Reuters-tietotoimiston julkaiseman videonauhan perusteella kolumbialaisen sissiliikkeen ELN:n 12. syyskuuta 2003 kaappaamat intiaaniraunioihin tutustumismatkalla olleet seitsemän matkailijaa ovat vielä hengissä.

Seitsemän panttivangin joukossa on kolme unionin jäsenvaltioiden kansalaista (yksi espanjalainen, yksi britti ja yksi saksalainen) ja neljä Israelin kansalaista.

Sen jälkeen kun eräs humanitaarinen toimikunta oli käynyt paikalla ja todennut Sierra Nevadan asukkaiden vaikeat elinolot, sissit suostuivat vapauttamaan panttivangit vähitellen mutta uhkasivat tappaa vangit, jos Kolumbian armeija yrittää vapauttaa heidät.

| — | Vahvistaako neuvosto näiden panttivankien olevan elossa ja terveitä? |
| --- | --- |

—

Vahvistaako neuvosto näiden panttivankien olevan elossa ja terveitä?

| — | Mitä yhteyksiä neuvostolla on tai se aikoo ottaa ELN:ään tai humanitaarisiin järjestöihin panttivankien vapauttamiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitä yhteyksiä neuvostolla on tai se aikoo ottaa ELN:ään tai humanitaarisiin järjestöihin panttivankien vapauttamiseksi?

| — | Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt saadakseen Kolumbian hallituksen tietoiseksi panttivankien tilanteesta ja suojellakseen panttivankien henkeä sekä saadakseen heidät vapautettua? |
| --- | --- |

—

Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt saadakseen Kolumbian hallituksen tietoiseksi panttivankien tilanteesta ja suojellakseen panttivankien henkeä sekä saadakseen heidät vapautettua?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Neuvosto ilmoittaa kysyjälle, että tällä hetkellä kaikki panttivangit yhtä lukuun ottamatta on vapautettu.

EU odottaa, että viimeinenkin brittipanttivanki vapautetaan mahdollisimman pian.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/243 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/243

---

(2004/C 84 E/0288)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3499/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Romano Prodin manifesti

Euroopan komission puheenjohtaja on laatinut ilmeisesti Italian keskusta- ja vasemmistopuolueille suunnatun asiakirjan ”Eurooppa: unelma, valinnat”, jossa hän kehottaa niitä yhdistämään voimansa ensi kesäkuussa pidettävissä Euroopan parlamentin vaaleissa ja toimimaan yhdessä vaalien jälkeisellä lain-säädäntökaudella.

Italian oppositiopuolueet reagoivat välittömästi tähän aloitteeseen, samoin hallituksessa oleva enemmistö antoi odotetusti kielteistä palautetta. Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien jäsenet olivat jo kritisoineet manifestia aikaisemmin. Italialaiset poliittiset kommentaattorit väittivät jopa, että komission puheenjohtaja haluaa varmistaa tällä tavoin asemansa mahdollisena Italian vasemmiston johtajana ensi kesäkuussa pidettäviä vaaleja silmällä pitäen.

| — | Miten neuvosto suhtautuu tähän komission puheenjohtajan aloitteeseen? Pitääkö neuvosto sitä yhteensopivana EY:n perustamissopimuksen 211 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettujen komission puheenjohtajan tehtävien kanssa? Katsooko neuvosto, että Romano Prodin menettely vaarantaa komission puolueettomuuden ja riippumattomuuden niissä poliittisissa linjauksissa ja toimissa, jotka oikeudellisesti kuuluvat nimenomaan komission puheenjohtajan tehtäviin? Eikö tämä menettely ole ristiriidassa toimivaltajakoa, riippumattomuutta ja yhteisön yleistä etua koskevien periaatteiden kanssa? |
| --- | --- |

—

Miten neuvosto suhtautuu tähän komission puheenjohtajan aloitteeseen? Pitääkö neuvosto sitä yhteensopivana EY:n perustamissopimuksen 211 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettujen komission puheenjohtajan tehtävien kanssa? Katsooko neuvosto, että Romano Prodin menettely vaarantaa komission puolueettomuuden ja riippumattomuuden niissä poliittisissa linjauksissa ja toimissa, jotka oikeudellisesti kuuluvat nimenomaan komission puheenjohtajan tehtäviin? Eikö tämä menettely ole ristiriidassa toimivaltajakoa, riippumattomuutta ja yhteisön yleistä etua koskevien periaatteiden kanssa?

| — | Eikö neuvosto katso, että Euroopan unionin toimielinten asema ja uskottavuus on saatettu näin kyseenalaiseksi? Aikooko neuvosto ryhtyä tätä asiaa ja komission puheenjohtajan menettelyä koskeviin toimiin, koska tämä on toiminut tavalla, jota voidaan pitää selvästi ”jäsenvaltion sisäisiin asioihin puuttumisena”? |
| --- | --- |

—

Eikö neuvosto katso, että Euroopan unionin toimielinten asema ja uskottavuus on saatettu näin kyseenalaiseksi? Aikooko neuvosto ryhtyä tätä asiaa ja komission puheenjohtajan menettelyä koskeviin toimiin, koska tämä on toiminut tavalla, jota voidaan pitää selvästi ”jäsenvaltion sisäisiin asioihin puuttumisena”?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto ei ole keskustellut kysymyksessä esitetyistä asioista eikä ole ilmaissut niistä mitään näkemystä. Neuvosto ei näin ollen voi vastata kysymykseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/244 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/244

---

(2004/C 84 E/0289)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3525/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(28. marraskuuta 2003)

Aihe:   Omenien koko

Vihannes- ja hedelmäkauppaa käsittelevä hallintokomitea on antanut luvan saattaa Euroopan markkinoille 1. maaliskuuta 2004 alkaen omenoita, joiden halkaisija on 5 senttimetriä. Monet alan yritykset ovat jo ilmaisseet huolestuneisuutensa tästä korkealaatuiselle tuotannolle aiheutuvista vahingollisista vaikutuksista.

Ottaen huomioon, että edellä mainittua ehdotusta ei ole vielä pantu täytäntöön, sillä Euroopan komission on vielä hyväksyttävä se, tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

| 1. | Eikö tämä päätös ole ristiriidassa niiden laatua koskevien politiikoiden kanssa, joita Euroopan komissio ja unioni ovat tukeneet muun muassa uudistamalla yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä vihannes- ja hedelmäalaa koskevia yhteisiä markkinajärjestelyjä? |
| --- | --- |

1.

Eikö tämä päätös ole ristiriidassa niiden laatua koskevien politiikoiden kanssa, joita Euroopan komissio ja unioni ovat tukeneet muun muassa uudistamalla yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä vihannes- ja hedelmäalaa koskevia yhteisiä markkinajärjestelyjä?

| 2. | Miten komissio aikoo reagoida vihannes- ja hedelmäkauppaa käsittelevän hallintokomitean ehdotukseen? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio aikoo reagoida vihannes- ja hedelmäkauppaa käsittelevän hallintokomitean ehdotukseen?

| 3. | Eikö komission mielestä olisi parempi kannustaa pienikokoisten omenoiden tuottajia parantamaan tuotteittensa laatua sen sijaan, että laatukysymyksissä otetaan askel taaksepäin? Eikö komissio pelkää kuluttajien negatiivisia reaktioita? |
| --- | --- |

3.

Eikö komission mielestä olisi parempi kannustaa pienikokoisten omenoiden tuottajia parantamaan tuotteittensa laatua sen sijaan, että laatukysymyksissä otetaan askel taaksepäin? Eikö komissio pelkää kuluttajien negatiivisia reaktioita?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. tammikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään asetusehdotukseen, jonka komissio on itse asiassa esitellyt vihannes- ja hedelmäkauppaa käsittelevälle hallintokomitealle, joka on hiljattain käsitellyt ehdotuksen.

Komission ehdotuksen tarkoituksena on saattaa yhteisössä sovellettava omenoiden vähimmäiskoko yhdenmukaiseksi kansainvälisissä standardeissa määritellyn omenan vähimmäiskoon kanssa. Yhteisössä sovellettavaa omenoiden vähimmäishalkaisijaa pienennetään siis 5 millimetriä (mm) 1. elokuuta 2005 alkaen. Pieniä hedelmiä tuottavien lajikkeiden osalta (20 % yhteisön tuotannosta) vähimmäishalkaisija tulee todellakin laskemaan 50mm:iin, kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa, mutta ainoastaan II-luokassa (alin laatuluokka). Näiden lajikkeiden vähimmäishalkaisija säilyy tasolla, jolla se on ollut tähänkin asti markkinoiden pääosan muodostavien laatuluokkien osalta. Muiden lajikkeiden osalta (80 % markkinoista) vähimmäishalkaisija tulee olemaan 60 mm laatuluokissa I ja II.

Ehdotusta tulee tarkastella suhteessa omenoiden markkinointistandardeihin samanaikaisesti sisällytettäviin uusiin kypsyysperusteisiin.

Omenoiden laatu muodostuu monista eri tekijöistä. Perinteisesti on käytetty kahdenlaisia perusteita: hedelmien punainen väri (niiden lajikkeiden osalta, jotka kypsyessään ainakin osittain muuttuvat punaisiksi) ja koko. On kuitenkin olemassa muita kriteereitä, jotka tuntuvat soveltuvan paremmin omenoiden laadun tarkempaan arvioimiseen. Näitä ovat esimerkiksi sokeripitoisuus, kiinteys ja happamuus. Hedelmien makua voidaan kuvailla näiden kolmen kriteerin avulla paljon paremmin kuin väriin ja kokoon liittyvillä kriteereillä, jotka kuvaavat hedelmän ulkonäköä, eivät sen makua (vaikka näiden kahden kriteerityypin välillä onkin tietty vastaavuus).

Komissio siis esittää, että nämä uudet kriteerit hyväksytään ensisijaisiksi laatukriteereiksi halkaisijan sijaan. Tällä tavoin voidaan taata markkinoille tuotavien omenoiden, mukaan luettuna suurikokoisten omenoiden, parempi laatu, hyväksyä tästedes markkinoille pienikokoisia mutta laadultaan hyväksyttäviä omenoita (joiden markkinat ovat kasvussa) ja, mitä tulee halkaisijaan, saattaa yhteisön säännöstö yhdenmukaiseksi yhteisön kansanvälisten sitoumusten kanssa etenkin suhteessa Maailman kauppajärjestön (WTO) kaupan teknisiä esteitä koskevaan sopimukseen.

Kokonaisuudessaan komissio siis arvioi, että ehdotuksen seurauksena markkinoille tuotavien omenoiden maku paranee, mikä vastaa hyvin unionin ajamaa laatupolitiikkaa. Komissio arvioi lisäksi, ettei ehdotus missään tapauksessa merkitse askelta taaksepäin laatuhedelmien tuottajille, joiden pyrkimyksiä ehdotus sitä vastoin kannustaa, koska siinä määritellään kaikkiin omenantuottajiin sovellettavia todellisia laatu-indikaattoreita. Täten komissio odottaa päinvastoin kuluttajilta myönteistä reaktiota.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/245 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/245

---

(2004/C 84 E/0290)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3526/03

esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   Yksimielisen päätöksen ja konsensus-periaatteen mukaisen päätöksen ero

Valmistelukunnan laatimassa EU:n perustuslakiluonnoksessa todetaan, että jollei tässä perustuslaissa muuta määrätä, Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa konsensus-periaatteella (I-20.4). Pyydän neuvostoa ilmoittamaan, voiko yksittäinen jäsenvaltio estää päätöksen tekemisen konsensus-periaatteen mukaisesti Eurooppa-neuvostossa? Voiko komissio ilmoittaa myös antaa täsmällisen määritelmän ratkaisun tekemisestä konsensus-periaatteella?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että ei ole neuvoston asia kommentoida hallitustenväliseen konferenssiin liittyviä kysymyksiä.

Koska kysymys kuitenkin koskee myös nykyisiä perussopimuksia ja erityisesti Eurooppa-neuvoston toimintaa, neuvosto voi antaa seuraavan vastauksen.

Nykyisissä sopimuksissa (kuten myös ehdotuksessa Euroopan perustuslakia koskevaksi sopimukseksi) on vain kolme juridisesti määriteltyä äänestysmenettelyä sellaisen säädöksen tai päätöksen hyväksymiseksi, joka edellyttää äänestystä neuvostossa (tai Euroopan perustuslakia koskevaa sopimusta koskevan ehdotuksen mukaan Eurooppa-neuvostossa): yksinkertainen enemmistö, määräenemmistö ja yksimielisyys.

Konsensus ei ole äänestysmenettely eikä sitä ole määritelty juridisesti. Kyse on menettelystä, jonka perusteella Eurooppa-neuvosto jo nyt sopii päätelmistä tai muista poliittisista teksteistä, jotka eivät ole säädöksiä, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin.

Yleisimmässä merkityksessään konsensus tarkoittaa sitä, että teksti on yleisesti hyväksyttävä eikä yksikään valtuuskunta ole virallisesti ilmoittanut vastustavansa sitä. Jotkin valtuuskunnat voivat kuitenkin suhtautua varauksellisesti tekstin asiasisältöön tai tiettyihin tekstin osiin, mutta eivät estä konsensuksen toteamista.

Arvoisa parlamentin jäsen voi halutessaan tutustua hallitustenvälisen konferenssin oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän työskentelyn tuloksiin (1). Työryhmä ehdottaa valmistelukunnan laatiman ehdotuksen muuttamista siten, että sovellettava äänestysmenettely nimenomaisesti mainittaisiin kaikissa niissä tapauksissa, joissa Euroopan perustuslakia koskevaa sopimusta koskevassa ehdotuksessa annetaan Eurooppa-neuvostolle toimivalta hyväksyä sitovia säädöksiä.

---

(1)  Asiakirja CIG 50/03 ja työryhmän puheenjohtajan selvitys, asiakirja 51/03, jotka ovat saatavilla hallitustenvälisen konferenssin Internet-sivuilla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/246 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/246

---

(2004/C 84 E/0291)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3531/03

esittäjä(t): Rijk van Dam (EDD) neuvostolle

(28. marraskuuta 2003)

Aihe:   Liikenneministerineuvoston puheenjohtajan lausunto Veronassa pidetyn epävirallisen liikenne-ministerikokouksen päätteeksi

Veronassa pidettiin liikenneministerien epävirallinen kokous, jonka pääaiheena oli liikenneturvallisuus moottoriteillä. Kokouksen päätteeksi liikenneministerineuvoston puheenjohtaja Lunardi ehdotti, että tietyillä Italian moottoriteillä kokeiltaisiin maksiminopeuksien nostamista 150 kilometriin tunnissa.

| 1. | Tunteeko liikenneministerineuvoston puheenjohtaja liikenneturvallisuutta koskevat komission suunnitelmat, jotka on esitetty eurooppalaista liikennepolitiikkaa vuoteen 2010 käsittelevässä valkoisessa kirjassa? |
| --- | --- |

1.

Tunteeko liikenneministerineuvoston puheenjohtaja liikenneturvallisuutta koskevat komission suunnitelmat, jotka on esitetty eurooppalaista liikennepolitiikkaa vuoteen 2010 käsittelevässä valkoisessa kirjassa?

| 2. | Onko liikenneministerineuvoston puheenjohtajan ehdotus valkoisen kirjan tavoitteiden mukainen? Kyseisiin tavoitteisiin kuuluu vähentää vuoteen 2010 mennessä liikenneonnettomuuksien uhrien määrää puoleen eli noin 40 000:sta noin 20 000:een. |
| --- | --- |

2.

Onko liikenneministerineuvoston puheenjohtajan ehdotus valkoisen kirjan tavoitteiden mukainen? Kyseisiin tavoitteisiin kuuluu vähentää vuoteen 2010 mennessä liikenneonnettomuuksien uhrien määrää puoleen eli noin 40 000:sta noin 20 000:een.

| 3. | Katsooko liikenneministerineuvoston puheenjohtaja, että hänen ehdottamansa kokeilu auttaa saavuttamaan liikenneonnettomuuksien uhrien määrän vähentämistä koskevat valkoisessa kirjassa esitetyt tavoitteet? Mikäli vastaus on myönteinen, kuinka tavoitteet saavutetaan? |
| --- | --- |

3.

Katsooko liikenneministerineuvoston puheenjohtaja, että hänen ehdottamansa kokeilu auttaa saavuttamaan liikenneonnettomuuksien uhrien määrän vähentämistä koskevat valkoisessa kirjassa esitetyt tavoitteet? Mikäli vastaus on myönteinen, kuinka tavoitteet saavutetaan?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto muistuttaa arvoisalle kysyjälle, ettei neuvoston asiana ole kommentoida kysymyksessä mainitun kaltaisia julkisia lausuntoja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/246 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/246

---

(2004/C 84 E/0292)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3533/03

esittäjä(t): Christine De Veyrac (PPE-DE) neuvostolle

(28. marraskuuta 2003)

Aihe:   Euroopan avaruuspolitiikka — budjetti

Kilpailuasioita käsittelevä neuvosto kokoontuu 27. marraskuuta 2003 tarkastelemaan komission valkoista kirjaa Euroopan avaruuspolitiikasta.

Avaruusteollisuutemme suhdanteet ovat tällä hetkellä heikot. Yhdysvallat puolestaan lisää investointejaan siviili- ja sotilaskäyttöä koskevaan tutkimukseen ja useat kehittyvät maat (Kiina, Brasilia, Intia) ovat nousseet avaruusmahtien joukkoon. Nyt kun ollaan aloittamassa keskusteluja unionin rahoitusnäkymistä vuosiksi 2007—2013, Euroopan unionin olisi siis syytä päättää, mitä se tällä alalla haluaa.

Avaruustekniikan kehittämiseen liittyvät haasteet ovat suuret: on vahvistettava taloudellista kilpailukykyä, on luotava autonominen puolustus- ja turvallisuuspolitiikka, on vahvistettava kykyä valvoa ympäristöön liittyviä näkökohtia, on kavennettava digitaalista kuilua, jne. Näiden käytännön näkökohtien lisäksi asialla on myös selvää taloudellista merkitystä: kaikki tutkimukset osoittavat, että yhden euron sijoituksella avaruussovelluksiin saadaan 7—8 euron tuotto.

Edellä esitetyn valossa on perusteltua myöntää vihdoin selvästi aiempaa enemmän rahoitusta avaruuspolitiikkaan. Tätä näkemystä myös Euroopan poliittiset edustuselimet ovat peräänantamattomasti puolustaneet.

Aikooko neuvosto näin ollen antaa tukensa parlamentin ja Euroopan komission yhdessä ilmoittamille avaruuspoliittisille pyrkimyksille?

Kannattaako se valkoisen kirjan suositusta, että unionin avaruusmenoja olisi lisättävä vuodesta 2004 alkaen 4,6 prosenttia vuodessa?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvosto pitää Euroopan avaruuspolitiikan kehittämistä erittäin tärkeänä, mistä ovat osoituksena useat tällä alalla äskettäin tehdyt aloitteet, joista mainittakoon erityisesti:






  — | 27. marraskuuta 2003 annetut neuvoston päätelmät teollisuuspolitiikan vaikutuksesta Euroopan kilpailukykyyn, joissa muun muassa korostetaan konsolidoidun teollisen ja institutionaalisen lähestymistavan tarvetta Euroopan avaruusteollisuuden ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan unionin välisen yhteistyön tehostamiseksi (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Neuvosto pitää Euroopan avaruuspolitiikan kehittämistä erittäin tärkeänä, mistä ovat osoituksena useat tällä alalla äskettäin tehdyt aloitteet, joista mainittakoon erityisesti:

—

27. marraskuuta 2003 annetut neuvoston päätelmät teollisuuspolitiikan vaikutuksesta Euroopan kilpailukykyyn, joissa muun muassa korostetaan konsolidoidun teollisen ja institutionaalisen lähestymistavan tarvetta Euroopan avaruusteollisuuden ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan unionin välisen yhteistyön tehostamiseksi (1);

| — | 25. marraskuuta 2003 allekirjoitettu Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välinen puitesopimus (2) ja 13. toukokuuta 2003 annettu neuvoston päätöslauselma Euroopan avaruuspolitiikan kehittämisestä, joka ennakoi tätä sopimusta (3). |
| --- | --- |

—

25. marraskuuta 2003 allekirjoitettu Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välinen puitesopimus (2) ja 13. toukokuuta 2003 annettu neuvoston päätöslauselma Euroopan avaruuspolitiikan kehittämisestä, joka ennakoi tätä sopimusta (3).

| 2. | Euroopan yhteisön ja ESA:n välisen puitesopimuksen mukaisesti parhaillaan toteutetaan ensimmäisiä konkreettisia toimia kattavan avaruuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi ja toteutetaan tarvittavia hallinnollisia järjestelyjä komission ja ESA:n yksiköiden välistä tiivistä yhteistyötä varten. |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteisön ja ESA:n välisen puitesopimuksen mukaisesti parhaillaan toteutetaan ensimmäisiä konkreettisia toimia kattavan avaruuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi ja toteutetaan tarvittavia hallinnollisia järjestelyjä komission ja ESA:n yksiköiden välistä tiivistä yhteistyötä varten.

| 3. | Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään myös ottamaan huomioon komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2004 (4) ja Euroopan kasvualoitetta koskeva komission tiedonanto (5), joissa Galileo- ja GMES-aloitteet ovat keskeisiä painopisteitä. Näiden aloitteiden samoin kuin muiden avaruuspolitiikkaan liittyvien kysymysten kehittämistä jatketaan tulevina kuukausina ”avaruusneuvoston” ensimmäisen istunnon yhteydessä, jossa avaruusasioista päättävät tahot kokoontuvat unionin poliittisella tasolla. |
| --- | --- |

3.

Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään myös ottamaan huomioon komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2004 (4) ja Euroopan kasvualoitetta koskeva komission tiedonanto (5), joissa Galileo- ja GMES-aloitteet ovat keskeisiä painopisteitä. Näiden aloitteiden samoin kuin muiden avaruuspolitiikkaan liittyvien kysymysten kehittämistä jatketaan tulevina kuukausina ”avaruusneuvoston” ensimmäisen istunnon yhteydessä, jossa avaruusasioista päättävät tahot kokoontuvat unionin poliittisella tasolla.

| 4. | Arvoisa parlamentin jäsen lienee tietoinen siitä, että komissio esitteli neuvostolle 27. marraskuuta 2003 komission valkoisen kirjan ”Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus — Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi” (6): Komission valkoisesta kirjasta on siis keskusteltu vasta alustavasti; perusteellisempia keskusteluja käydään vuoden 2004 alkupuoliskolla.
  Valkoisen kirjan rahoitusvaikutuksia on tarkasteltava huolellisesti eikä neuvosto tästä syystä voi tällä hetkellä ottaa kantaa 4,6 %:n lisäykseen eikä muihin vaihtoehtoisiin rahoitusskenaarioihin. |
| --- | --- |

4.

Arvoisa parlamentin jäsen lienee tietoinen siitä, että komissio esitteli neuvostolle 27. marraskuuta 2003 komission valkoisen kirjan ”Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus — Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi” (6): Komission valkoisesta kirjasta on siis keskusteltu vasta alustavasti; perusteellisempia keskusteluja käydään vuoden 2004 alkupuoliskolla.

Valkoisen kirjan rahoitusvaikutuksia on tarkasteltava huolellisesti eikä neuvosto tästä syystä voi tällä hetkellä ottaa kantaa 4,6 %:n lisäykseen eikä muihin vaihtoehtoisiin rahoitusskenaarioihin.

---

(1)  Asiak. 15472/03 Compet 77 IND 175 MI 305 RECH 243 Ecofin 393 RC 23 WTO 139 TEXT 25 TRANS 330 SOC 507 SAN 256.

(2)  Asiak. 12858/03 RECH 152 OC 589.

(3)  Asiak. 9341/03 Compet 26 IND 73 MI 104 RECH 87 Polarm 13 Telecom 76.

(4)  Asiak. 14510/03 INST 190.

(5)  Asiak. 14893/03 Ecofin 340 FIN 498 ECO 237 TRANS 294 ENER 308 RECH 212 SOC 473.

(6)  Asiak. 14886/03 RECH 211 Compet 62 IND 164 TRANS 293 Polarm 36.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/247

---

(2004/C 84 E/0293)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3572/03

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Lontoon Lloyds

Miten komissio suhtautuu Lloyds Names Associationin alkuvuodesta 2003 lähettämään kirjeeseen? Mikä on komission kanta tuomioistuimen heinäkuussa 2003 tekemään päätökseen, että Lloyd's rikkoo asiaankuuluvan direktiivin 19 artiklan velvoitteita?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Komissio on saanut lukuisia kirjeitä ja sähköpostiviestejä Lloyd's Names Associationin (LNA) puheenjohtajalta. Sisämarkkinoiden pääosasto lähetti 30. tammikuuta 2003 päivätyssä kirjeessään vahvistuksen neljän tammikuussa 2003 lähetetyn kirjeen vastaanottamisesta. Komissio otti nämä viestit huomioon arvioinnissaan päättäessään lopettaa Lloyďsia koskevan tapauksen käsittelyn (1) lokakuussa 2003. Monet huomautuksista liittyivät Lloyďsin vanhaan, vuonna 2000 voimaan tullutta rahoituspalvelu- ja markkinalakia edeltäneeseen tilanteeseen tai asioihin, jotka eivät liity toiminnan vakauden valvontaan.

Arvoisa parlamentin jäsen ei ole kunnolla eritellyt, mihin tuomioistuimen päätökseen hän viittaa. Suorittamiensa tiedustelujen ja LNA:n puheenjohtajan kanssa käymänsä muun kirjeenvaihdon perusteella komissio kuitenkin arvelee, että kyseessä saattaisi olla English Commercial Courtin Lord Justice Thomasin päätös tapauksessa Sphere Drake vastaan Sterling Cooke Brown (SCB). LNA:n puheenjohtajalta saatujen tietojen mukaan tapaus liittyy pääasiassa Lloyďsin yksittäisen syndikaatin asioihin vuosina 1992—1996 eikä siten suoraan liity komission arvioon Ison-Britannian uuden sääntelyjärjestelmän yhteneväisyydestä yhteisön lainsäädännön kanssa.

---

(1)  Ks. komission lehdistötiedote IP/03/1386.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/248 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/248

---

(2004/C 84 E/0294)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3575/03

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Eurooppalainen vammaiskortti

Euroopan unionissa on 37 miljoonaa vammaista, toisin sanoen vammaisuus koskettaa joka kymmenettä unionin kansalaista. Muutaman viikon kuluttua päättyvän Euroopan vammaisten teemavuoden seurauksena olisi saatava aikaan uusia aloitteita ja konkreettisia tuloksia vammaisten kansalaisten tasa-arvon saavuttamiseksi, jotta nämä voisivat tulevaisuudessa elää kokonaisvaltaisesti elämän kaikilla aloilla.

Yksi askel tähän suuntaan olisi koko unionissa voimassa olevan vammaiskortin käyttöönotto. Kortti toisi kaikkien vammaisten saataville etuuksia ja helpotuksia kansalaisuudesta riippumatta. 18. heinäkuuta 2002 esittämässäni kirjallisessa kysymyksessä E-2173/02 (1) viittasin jo tällaisen vammaiskortin tarpeellisuuteen.

Koska jäsenvaltiot voivat itse päättää vammaisille myönnettävistä etuuksista ja helpotuksista, koko unionissa yhtenäinen vammaiskortti olisi tarpeen. Kortin olisi taattava kaikille vammaisille joka maassa samat oikeudet.

| — | Onko Euroopan unioni jo harkinnut koko unionin alueella voimassa olevan vammaiskortin käyttöönottoa? |
| --- | --- |

—

Onko Euroopan unioni jo harkinnut koko unionin alueella voimassa olevan vammaiskortin käyttöönottoa?

| — | Jos vastaus on myönteinen, miten asia on edennyt? |
| --- | --- |

—

Jos vastaus on myönteinen, miten asia on edennyt?

| — | Jos vastaus on kielteinen, eikö koko unionissa hyväksytyn vammaiskortin käyttöönotto olisi tarpeellista? |
| --- | --- |

—

Jos vastaus on kielteinen, eikö koko unionissa hyväksytyn vammaiskortin käyttöönotto olisi tarpeellista?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että henkilökortteihin liittyvät asiat kuuluvat jäsenvaltioille.

Neuvosto on toistuvasti ilmaissut olevansa huolissaan vammaisten tilanteesta, mutta ei ole koskaan keskustellut arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä kysymyksistä.

---

(1)  EYVL C 277 E, 14.11.2002, s. 257.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/249 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/249

---

(2004/C 84 E/0295)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3621/03

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Clophen Kreikan eri alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa

Ateenan yliopiston ja Demokritos-tutkimuskeskuksen tekemän tutkimuksen tulosten julkistamisesta ilmenee, että Kreikan eri alueilla kuten Kozanissa ja Aspropirgosissa tuotetussa maidossa on tavattu clophenia.

Ottaen huomioon, kuinka vaarallista on, että elintarvikkeet sisältävät clophenia, ja että näillä alueilla on teollisuutta ja aikaisemminkin on todettu clophenvuoto, kysyn komissiolta:

| 1. | Ovatko toimivaltaiset viranomaiset suorittaneet asiaa koskevan tarkastuksen edellä mainituilla alueilla? |
| --- | --- |

1.

Ovatko toimivaltaiset viranomaiset suorittaneet asiaa koskevan tarkastuksen edellä mainituilla alueilla?

| 2. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tarkastaakseen, onko mainituilla alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa clophenia? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tarkastaakseen, onko mainituilla alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa clophenia?

| 3. | Aiotaanko perustaa erityinen valvontaohjelma ja jos aiotaan, mistä lähtien sitä ryhdytään toteuttamaan? Jos clophenia tavataan elintarvikkeissa, kuluttajien terveys on vakavassa vaarassa. Mihin toimiin komissio aikoo tämän huomioon ottaen ryhtyä? |
| --- | --- |

3.

Aiotaanko perustaa erityinen valvontaohjelma ja jos aiotaan, mistä lähtien sitä ryhdytään toteuttamaan? Jos clophenia tavataan elintarvikkeissa, kuluttajien terveys on vakavassa vaarassa. Mihin toimiin komissio aikoo tämän huomioon ottaen ryhtyä?

David Byrnen komission puolesta antama täydentävä vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Kuten kirjalliseen kysymykseen annetussa alustavassa vastauksessa todettiin, komissio pyysi Ateenan yliopistolta ja Demokritoksen tutkimuskeskukselta kertomukset tutkimuksista, jotka ne olivat tehneet Kreikan eri alueilla tuotetun maidon polykloorattujen bifenyylien (PCB:t) esiintymisestä. Tietoja ei ole saatu huolimatta useista pyynnöistä, jotka on lähetetty Kreikan toimivaltaisille viranomaisille ja kertomuksen laatijoille.

Kreikan toimivaltaiset viranomaiset ovat kuitenkin toisaalta ilmoittaneet komissiolle, että Kreikassa on käynnistetty kansallinen dioksiinien, furaanien ja PCB:iden seurantaohjelma vuonna 2003 dioksiinien, furaanien ja PCB:iden vähentämisestä rehuissa ja elintarvikkeissa 4 päivänä maaliskuuta 2002 annetun komission suosituksen 2002/201/EY (1) mukaisesti.

Tutkimukset suoritettiin näytteenotto- ja analyysimenetelmistä elintarvikkeiden dioksiinipitoisuuksien virallista tarkastusta ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä varten 26 päivänä heinäkuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/69/EY (2) sekä rehujen dioksiinipitoisuuksien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä koskevista vaatimuksista 26 päivänä heinäkuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/70/EY (2) mukaisesti.

Seurantaohjelman tulokset on toimitettu komissiolle. Niiden mukaan Kreikasta peräisin olevien elintarvikkeiden (mukaan lukien maito) dioksiinin, furaanin ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden määrät ovat vähäisiä. Kreikan toimivaltainen viranomainen totesi kuitenkin, että kysymyksessä mainituilta alueilta peräisin olevat maitonäytteet eivät kuuluneet seurantaohjelmaan. Se sitoutui ottamaan vuoden 2004 seurantaohjelmaan näillä alueilla tuotettuja maitonäytteitä sekä näytteitä muista alueen elintarvikkeista. Jos EU:n enimmäistason ylittäviä pitoisuuksia ilmenee, ryhdytään asianmukaisiin toimiin pitoisuusrajat ylittävien elintarvikkeiden ravintoketjuun pääsemisen estämiseksi.

---

(1)  EYVL L 67, 9.3.2002.

(2)  EYVL L 209, 6.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/250 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/250

---

(2004/C 84 E/0296)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3661/03

esittäjä(t): Konrad Schwaiger (PPE-DE) ja Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe:   Herkkusienisäilykkeiden tuonti Kiinasta

Kiinasta peräisin olevien herkkusienisäilykkeiden vuosittaiseksi tuontikiintiöksi on asetuksessa (EY) N:o 2125/95 (1) säädetty 22 750 tonnia. Kiintiö on ollut saman suuruinen jo vuosia, eikä sitä nostettu Saksojen yhdistyessä, vaikka kuluttajien määrä kasvoi unionissa lähes 16 miljoonalla. Kiintiötä ei nostettu silloinkaan, kun Itävalta, Ruotsi ja Suomi liittyivät unioniin. Samana pysynyt tuontimäärä jakaantuu siis suuremman kuluttajajoukon kesken, mikä heikentää maahantuojien liiketoimintamahdollisuuksia nykyisissä jäsenvaltioissa

| 1. | Onko komissio samaa mieltä siitä, että kiintiön nostaminen tulee tarpeelliseksi, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyvät unioniin, sillä nämä ovat tähän saakka tuoneet herkkusienisäilykkeitä pääasiassa Kiinasta? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio samaa mieltä siitä, että kiintiön nostaminen tulee tarpeelliseksi, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyvät unioniin, sillä nämä ovat tähän saakka tuoneet herkkusienisäilykkeitä pääasiassa Kiinasta?

| 2. | Onko komissio samaa mieltä siitä, että kiintiötä nostettaessa olisi nyt otettava huomioon myös Saksojen yhdistymisestä sekä Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisestä johtunut kuluttajien määrän kasvu, koska se jätettiin aikoinaan huomiotta? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio samaa mieltä siitä, että kiintiötä nostettaessa olisi nyt otettava huomioon myös Saksojen yhdistymisestä sekä Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisestä johtunut kuluttajien määrän kasvu, koska se jätettiin aikoinaan huomiotta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

Edellisten liittymisten tapaan yhteisö noudattaa kymmenen uuden jäsenvaltion yhteisöön liittymisen yhteydessä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja Maailman kauppajärjestön (WTO) mukaisia velvoitteitaan. Yhteisö on erityisesti ilmoittanut WTO:lle olevansa valmis aloittamaan WTO:n jäsenten kanssa GATT-sopimuksen XXIV. 6 artiklan mukaiset neuvottelut. Nämä neuvottelut koskevat eräitä tuotteita, joihin voivat kuulua myös säilötyt herkkusienet.

Säilöttyjen herkkusienten nykyinen tariffikiintiö on vahvistettu ja pidetään voimassa WTO:n sääntöjen mukaisesti, eikä yhteisö ole millään tavoin velvollinen lisäämään sitä aikaisemmin tapahtuneiden pinta-alamuutosten perusteella.

---

(1)  EYVL L 212, 7.9.1995, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/250 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/250

---

(2004/C 84 E/0297)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3812/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe:   Tempus-ohjelma Romaniassa

Saksalainen Stern-lehti kertoi verkkoversiossaan 12. marraskuuta 2003 Tempus-ohjelman varojen käyttöön liittyvistä petosepäilyistä Romaniassa. Arvostettu bukarestilainen professori otti tämän jälkeen yhteyttä OLAFiin ja esitti asiakirjoja, jotka viittasivat siihen, ettei Euroopan unionin varoista rahoitettuja Romanian viranomaisille tarkoitettuja jatkokoulutustapahtumia ollut koskaan edes järjestetty. Stern-lehden mukaan OLAF ei kuitenkaan ollut todennut kyseisiä tositteita sen enempää oikeiksi kuin vääriksikään. Sen sijaan OLAF perusti tietonsa komission itse tilaamaan Tempus-ohjelman tilintarkastuskertomukseen, jotta epäilykset voitaisiin torjua ja tapauksen käsittely lopettaa.

| 1. | Miksi OLAF väitti edellä mainitulle professorille osoittamissaan kirjeissä, jotka oli päivätty 26. syyskuuta 2003 ja 24. lokakuuta 2003, etteivät tämän esittämät asiakirjat olleet todistusvoimaisia? |
| --- | --- |

1.

Miksi OLAF väitti edellä mainitulle professorille osoittamissaan kirjeissä, jotka oli päivätty 26. syyskuuta 2003 ja 24. lokakuuta 2003, etteivät tämän esittämät asiakirjat olleet todistusvoimaisia?

| 2. | Miksi OLAF tyytyi komission tekemään Tempus-ohjelman tilintarkastukseen eikä itse tutkinut asiakirjoja perin pohjin? |
| --- | --- |

2.

Miksi OLAF tyytyi komission tekemään Tempus-ohjelman tilintarkastukseen eikä itse tutkinut asiakirjoja perin pohjin?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että mainitun kantelun yhteydessä toimitetut asiakirjat sekä muu Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) toimitettu aineisto tutkittiin huolellisesti.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto pyysi OLAFin suostumuksella ja tavanomaista menettelyä noudattaen Lontoossa toimivaa yritystä suorittamaan tarkastuksen mahdollisten petosten havaitsemiseksi. Tarkastuksessa ei pystytty vahvistamaan parlamentin jäsenen mainitsemia väitteitä. Komissiolla ei ole syytä kyseenalaistaa tarkastuksen riippumattomuutta.

Tarkastuksen jälkeen OLAF kuuli useita eurooppalaisia, romanialaisia ja belgialaisia tahoja, mutta ei löytänyt todisteita kyseisen tukiohjelman yhteydessä tehdyistä petoksista.

OLAF on kuitenkin saanut uusia tietoja asian käsittelyn päättymisen jälkeen ja on päättänyt aloittaa tutkimukset uudelleen useiden seikkojen osalta. Tutkimuksen tulokset toimitetaan toimivaltaisille viranomaisille tavanomaisia menettelyjä noudattaen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/251 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/251

---

(2004/C 84 E/0298)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3829/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maitokiintiöt laajentumisen jälkeen — Galicialle sallittu tuotanto

Galician maitoalalla ollaan erittäin huolestuneita EU:n laajentumisen jälkeisestä tilanteesta. Espanjan liittymisajankohtana tehdyn sopimuksen johdosta Espanjan, jonka väkiluku on 40 miljoonaa, nykyinen tuotantokiintiö on 6 miljoonaa tonnia, mikä on henkeä kohden paljon vähemmän kuin muissa unionin jäsenvaltioissa. Espanjan asema muihin jäsenvaltioihin nähden voi vielä huonontua, sillä näyttää siltä, että uusilla jäsenvaltioilla, joiden asukasmäärä on yhteensä 75 miljoonaa, on käytettävissään 18 miljoonan tonnin kokonaiskiintiö. Espanjan suurin maidontuotantoalue Galicia joutuu kärsimään tästä eniten, koska sen kokonaiskiintiö on ainoastaan kolmasosa edellä mainitusta uusien jäsenvaltioiden kiintiöstä.

Pitävätkö nämä uusia jäsenvaltioita koskevat luvut paikkansa? Mikä on kunkin uuden jäsenvaltion sallittu tuotantomäärä ja mikä on sen suhde valtion väkilukuun? Minkä kriteereiden perusteella määrättiin kunkin valtion kiintiö? Mitä mahdollisuuksia on tehtyjen sopimusten rajoissa lisätä Espanjalle ja Galicialle sallitun tuotannon määrää ottaen huomioon, että Espanjan nykyinen tuotanto ei riitä edes kotimaisen kysynnän tyydyttämiseen?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(9.helmikuuta 2004)

On syytä muistaa, että maakohtaiset viitemäärät perustuvat kunkin jäsenvaltion nykyisten tuottajien aikaisempiin tuotantomääriin tietyllä aikavälillä. Samaa maitokiintiöjärjestelmän alussa vuonna 1984 käytettyä ja myöhemmin liittyneisiin jäsenvaltioihin sovellettua tapaa on käytetty myös nykyisen laajentumisen yhteydessä. Väkilukua ja jäsenvaltion sisäistä kulutusta ei voida tämän menetelmän ja tuottajien tasavertaisen kohtelun periaatteen mukaisesti ottaa huomioon maitokiintiöitä säädettäessä.

Uusille jäsenvaltioille myönnetyt maakohtaiset viitemäärät on laskettu kunkin maan vuoden 2000 tai 2001 tuotannon mukaan, tai kolmen vuoden tuotannon keskiarvon mukaan, laskettuna vuodesta 1997 alkaen. Näin saatuja kiintiöitä on korotettu yhdellä prosentilla, jolloin kymmenen uuden jäsenmaan viitemäärät ovat yhteensä 18327895 tonnia.

Maakohtaiset viitemäärät ovat seuraavat (tonnia):

| (tonneina) |
| --- |
| Tšekin tasavalta | 2682143 |
| Viro | 624483 |
| Kypros | 142 200 |
| Latvia | 695395 |
| Liettua | 1 646 939 |
| Unkari | 1947 280 |
| Malta | 48698 |
| Puola | 8964017 |
| Slovenia | 560424 |
| Slovakia | 1013316 |

(tonneina)

Tšekin tasavalta

2682143

Viro

624483

Kypros

142 200

Latvia

695395

Liettua

1 646 939

Unkari

1947 280

Malta

48698

Puola

8964017

Slovenia

560424

Slovakia

1013316

Koska oman kulutuksen määrä on hyvin suuri uusissa jäsenmaissa ja koska tilan omaa kulutusta ei oteta huomioon maitokiintiöjärjestelmän laskentatavassa, uusille jäsenvaltioille — Maltaa ja Kyprosta lukuun ottamatta — on myönnetty liittymisasiakirjassa erityinen 671418 tonnin varaus. Varaus poistetaan 1. huhtikuuta 2006 alkaen, jos oman kulutuksen määrä laskee uusissa jäsenmaissa. Komissio päättää varauksen poistamisesta tutkittuaan kyseisten maiden antamat selvitykset, joiden tulee olla komission käytössä viimeistään 31. joulukuuta 2005.

Espanjan maitokiintiötä on puolestaan nostettu neuvoston päätöksellä kahdessa erässä Agenda 2000 -ohjelman puitteissa 1. huhtikuuta 2000 alkaen yhteensä 550 000 tonnilla. Tällä hetkellä ei ole suunnitteilla muita lisäyksiä Espanjan kiintiöön.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/252 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/252

---

(2004/C 84 E/0299)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3854/03

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Komissiossa valmisteilla oleva valtiontukiuudistus

Komissio on valmistelemassa valtiontukisäädöksien uudistamista. Uudistukseen liittyy useita haasteita, mm. EU:n laajentumisesta seuraavien tilastovaikutusten huomioon ottaminen, kilpailun vääristymien torjunta mutta myös koheesiotavoitteen tukeminen.

Alueiden kehittämisen näkökulmasta ja aluepolitiikan tavoitteiden kannalta joustava valtiontukisäädöstö on tärkeää.

Haluankin tietää, mihin suuntaan komissio on uudistusta valmistelemassa. Tuleeko perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan muutoksia? Säilyykö artiklan a kohta ennallaan? Miten artikla-muutoksissa otetaan huomioon pohjoisen Euroopan harvaanasuttujen alueiden erityisongelmat, mm. kylmä ilmasto ja pitkät välimatkat ja niistä johtuvat korkeammat kuljetuskustannukset?

Esimerkiksi kun Pohjois-Suomessa murretaan laivalle metrin vahvuista jäätä 500—1000 kilometrin matkalla, jotta kauppalaivat pääsevät kulkemaan avoimelle merelle, kasvattaa se huomattavasti BKT:tä, mutta aiheuttaa huomattavat kustannukset yrityksille.

Valtiontukia koskevat suuntaviivat puolestaan rajaavat kansallisten tukien mahdollisuutta lähinnä tavoite 1 -alueille. Lisäksi poikkeukset sallitaan mm. harvan asutuksen perusteella.

Pyydän saada tietää, miten tulevassa uudistuksessa otetaan huomioon se, että nykyisten EU-jäsenmaiden alueista putoaa huomattava määrä tavoite l:stä tavoite 2:een. Kuitenkin näillä, monesti maaseutumaisilla, alueilla on tarvetta ylläpitää kilpailukykyä erityistoimin, jottei keskittymiskehitys ja väestömuutto jatkuisi taloudellisille keskusalueille. Onko komissiolla aikomusta pohtia muunlaisia kriteereitä valtiontuki-perusteiksi kuin tavoitealuejako ja siinä käytetty BKT-kriteeri?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Komissio ei aio ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan muuttamista.

Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1) osalta komissio päätti 2. huhtikuuta 2003 (2) tarkistaa kyseiset suuntaviivat sopivana ajankohtana vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle. Jäsenvaltioille ja komissiolle annetaan riittävästi aikaa laatia, ilmoittaa ja hyväksyä uudet aluetukikartat.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista harvaan asuttuja alueita koskevista erityisongelmista komissio haluaisi huomauttaa, että nykyisiin suuntaviivoihin sisältyy erityismääräyksiä, joita sovelletaan näihin alueisiin jopa silloin, kun ne eivät kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen piiriin. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan näillä harvaan asutuilla alueilla sallitaan suuremmat investointituki-intensiteetit kuin muilla tämän poikkeuksen piiriin kuuluvilla alueilla. Suuntaviivojen mukaan näillä alueilla voidaan myöntää kuljetustukea tavarakuljetuksista aiheutuvien ylimääräisten kustannusten kattamiseksi siitä huolimatta, että komissio suhtautuu yleensä kielteisesti toimintatukeen.

Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että suuntaviivojen tarkistuksessa, joka tehdään läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, otetaan varmasti jälleen huomioon harvaan asuttujen alueiden erityisvaikeudet.

---

(1)  EYVL C 74, 10.3.1998, ja EYVL C 258, 9.9.2000.

(2)  EUVL C 110, 8.5.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/253 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/253

---

(2004/C 84 E/0300)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3855/03

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) ja Paolo Pastorelli (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Turvallisuus lentokentillä

Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumat muuttivat elämäämme radikaalisti. Terrori-iskujen pelko kuuluu nyt jokapäiväiseen elämäämme, ja näin ollen on otettu käyttöön tehostettuja julkisia turvatoimia sekä kaupungeissa että riskialttiissa kohteissa, kuten lentokentillä.

Koska maailmassa valitettavasti tapahtuu lähes päivittäin terrori-iskuja, kuten esimerkiksi Turkissa ja Irakissa, kansalaisten turvallisuus on päivänpolttava kysymys. Tätä taustaa vasten jäljempänä esitetty tilanne on varsin mielenkiintoinen.

Muutama päivä sitten kysymyksen esittäjät saapuivat Brysselin lentokentälle. Käytyään läpi tavanomaisen lähtöselvityksen ja käsimatkatavaratarkastuksen heille jäi vielä aikaa käydä syömässä yhdessä lentokentän verovapaan alueen ravintoloista. Heitä kummastuttivat matkustajien käyttöön tarjolla olleet terävät veitset. On päivänselvää, että joku paha-aikeinen henkilö voisi laittaa veitsen taskuunsa, siirtyä lähtöportille ja nousta koneeseen. Kukaan ei siinä vaiheessa enää tarkasta käsimatkatavaroita eikä matkustajia. Pelkkä harrastelijaterroristikin voisi helposti kaapata lentokoneen. Kysymyksen esittäjät huomasivat myös, että käytettäessä elektronista lähtöselvitystä kyseiseen tarkoitukseen varatuilla tiskeillä kukaan ei tarkasta matkustajan passia ensimmäisellä portilla, jolta siirrytään lähtöporteille, eikä myöskään käsimatkatavara-tarkastuksen yhteydessä. Näin ollen Brysselin lentokentällä terroristi voisi nousta ongelmitta koneeseen, vaikka Bryssel on useiden elinten eurooppalainen toimipaikka, jossa on lukuisia mahdollisia terrori-iskujen kohteita. Tätäkö on turvallisuus?

Voiko komissio ilmoittaa kantansa edellä mainittuun asiaan?

Aikooko komissio laatia lentokenttiä varten turvallisuusnormeja? Jos komissio ei aio laatia niitä, niin mihin toimiin se aikoo ryhtyä yleistä turvallisuutta koskevien normien käyttöönottamiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Arvoisat parlamentin jäsenet esittävät useita ilmailun turvallisuutta koskevia kysymyksiä. Ensiksikin on todettava, ettei jonkin tietyn lentoaseman turvallisuusvaatimuksia ole aihetta käsitellä julkisuuteen tarkoitetussa vastauksessa. Vastauksessa käsitellään sen vuoksi vain kysyjien esittämiä yleisiä kysymyksiä.

EU:ssa on sovellettu pakollisia turvavaatimuksia 19. tammikuuta 2003 jälkeen, jolloin yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä 16. joulukuuta 2002 annettu parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2320/2002 (1) tuli voimaan. Asetusta on täydennetty muilla asetuksilla, joista yhdessä eritellään kaikki tavarat, joiden tuominen lentokoneeseen on EU:ssa kiellettyä.

Lentoasemien turvatarkastuspisteiden jälkeen sijaitsevia ravintoloita vaaditaan käyttämään vaarattomaksi katsottuja ruokailuvälineitä. Tässä noudatetaan samaa lähestymistapaa kuin lentokoneiden ruokailuvälineiden osalta: metalliveitset sallitaan, jos ne ovat tylsytettyjä.

Yleisesti ottaen asetus (EY) N:o 2320/2002 ja siihen liittyvät täytäntöönpanosäännöt ovat komissiossa jatkuvan uudelleentarkastelun alaisia, jotta ilmailun turvallisuustaso saataisiin korkeaksi koko Euroopan unionissa. Komissio onkin halukas lähettämään kaikille jäsenvaltioille kyselyn pyytääkseen tietoja metallisten ruokailuvälineiden käytöstä lentoasemien turvatarkastuspisteiden jälkeen sijaitsevissa ravintoloissa.

---

(1)  EYVL L 355, 30.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/254 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/254

---

(2004/C 84 E/0301)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3856/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   VIII Euroopan kehitysrahaston puitteissa tehdyt sopimukset

Voiko komissio ilmoittaa, montako sopimusta AKT-valtioille on myönnetty VIII Euroopan kehitysrahaston puitteissa, esiteltyjen ja valitsematta jääneiden hankkeiden määrän, sekä kuinka suuren summan arvosta sopimuksia on myönnetty?

Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka moni kyseisistä hankkeista on saatettu päätökseen sopimusehdoissa edellytetyllä tavalla, ovatko jotkut hankkeet mahdollisesti myöhästyneet, sekä mahdolliset välimiesmenettelyistä, riidoista tai hintojen uudelleenarvioinnista johtuvat kulut?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2004)

Kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) puitteissa on tehty 6 199 sopimusta (1851 hanketta on jo saatettu päätökseen) yhteensä 8,925 miljardin euron arvosta. Komissio ei pidä kirjaa tarjouksentekijöistä, joita ei ole hyväksytty, tai sopimuksen päättymiseen johtaneista syistä. Sopimuksissa määrätään yleensä toimenpiteistä, joiden ansiosta osapuolet saavuttavat sopimuksessa määritellyt tavoitteet, vaikka täytäntöön-panoehdot muuttuisivatkin. Näin ollen voidaan päätellä, että suurin osa sopimuksista on saavuttanut tavoitteensa sopimusehtojen mukaisesti.

Sopimusten myöntämisestä todettakoon, että sopimukset tehdään Lomén sopimuksissa määriteltyjen sääntöjen ja sopimuksiin sovellettavien yleisten määräysten (AKT-valtioiden ja Euroopan talousyhteisön (ETY) välisen ministerineuvoston 29 päivänä maaliskuuta 1990 hyväksymä päätös nro 3/90 (1)) mukaisesti. Lomén yleissopimuksessa määrätään, että kansallinen valtuuttava viranomainen vastaa sekä tarjouskilpailu-menettelystä että sopimusten myöntämisestä ja on näin ollen vastuussa myös määräajoista.

Riita-asioista todettakoon, että kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyy kolme riita-asiaa, joiden käsittely oli kesken vielä 30. marraskuuta 2003. Euroopan kehitysrahaston kansallisella valtuuttavalla viranomaisella on oikeus neuvotella suoraan toimeksisaajan kanssa komission puuttumatta asiaan. Neuvottelujen seurauksena sopimuksista aiheutuvia muuttuvia kustannuksia tai sopimuksen puitteissa tehtyjä hintojen tarkistuksia ei kirjata erikseen.

---

(1)  EYVL L 382, 31.12.1990.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/255 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/255

---

(2004/C 84 E/0302)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3858/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Työkyvyttömyyseläkkeet Euroopan unionissa

Yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmää koskevasta tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta numero 3/2003 (1) käy ilmi, että vuonna 2001 yhteisön toimielinten henkilöstöstä 0,78 prosentille myönnettiin työkyvyttömyyseläke.

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suurelle osalle henkilöstöstä on myönnetty eläke vuonna 2002, sekä mitä valvontatoimia kyseisessä asiassa on toteutettu?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Vuonna 2002 työkyvyttömyyseläke myönnettiin 1,1 prosentille komission henkilökunnasta (virkamiehet ja väliaikaiset virkamiehet).

Jos työkyvyttömyyttä käsittelevä komitea työkyvyttömyyttä koskevan päätöksen tehdessään katsoo, että tarkastusten tekeminen on tarpeellista, niitä tehdään järjestelmällisesti kunnes entinen virkamies täyttää 60 vuotta (henkilöstösääntöjen VIII liitteen 15 artiklan mukaisesti).

Jokaisen virkamiehen, joka on velvoitettu kyseisiin tarkastuksiin, on käytävä työterveyshuollon perusteellisessa tutkimuksessa. Tutkimusta täydennetään ulkoisten asiantuntijoiden tekemällä jatkotutkimuksella, jos se katsotaan tarpeelliseksi.

Vuonna 2002 tehtiin 154 tällaista tarkastusta. Kolme virkamiestä palautettiin virkaansa tänä aikana.

Kysymyksen esittäjää pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen 3/2003. Vastauksessa komissio ilmaisi aikomuksensa kehittää yleinen politiikka työkyvyttömyyden ehkäisemiseksi, kuntouttamisen auttamiseksi ja tukemiseksi sekä työn tuloksista parlamentille ilmoittamiseksi.

---

(1)  EUVL C 109, 7.5.2003, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/256 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/256

---

(2004/C 84 E/0303)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3866/03

esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Lintujen pyydystäminen ansoin Kyproksessa

On saatu jatkuvasti tietoja siitä, että Kyproksessa pyydystetään lintuja ansoin. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen EY:n lintudirektiivin asianmukaisen täytäntöönpanon ja valvonnan Kyproksessa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissiossa seurataan jatkuvasti tilannetta ja Kyproksen edistymistä yhteisön lainsäädännön asettamien velvoitteiden täyttämisessä. Tällöin ei tarkastella ainoastaan säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä vaan myös niiden kansallista täytäntöönpanoa. Koska Kypros on liittymässä unioniin, sen on pantava lintudirektiivi (1) (79/409/ETY) täytäntöön 1. toukokuuta 2004. Kyprokselle ei ole myönnetty siirtymäkautta eikä se ole pyytänyt siihen poikkeuksia. Lokakuussa 2003 Kypros antoi kansallisia lakeja sekä lintudirektiivin että luontotyyppidirektiivin (92/43/ETY) (2) vaatimusten täytäntöönpanemiseksi.

Komissio toi liittymisneuvottelujen aikana selkeästi esiin, että eräät lintujen metsästysmenetelmät, joissa käytetään muun muassa ns. sumuverkkoja ja liimapyydyksiä, ovat lintudirektiivin säännösten vastaisia. Käytäntö on laiton myös Kyproksessa, ja Kyproksen viranomaiset ovatkin vakuuttaneet komissiolle lisäävänsä ponnisteluja kyseisen lain saattamiseksi tehokkaasti voimaan. Jos ongelmia havaitaan, komissio etsii niihin ratkaisua yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa. Komissio haluaa vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se arkaile ryhtyä tarvittaviin toimiin taatakseen, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä sovelletaan jäsenvaltioissa moitteettomasti.

---

(1)  Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (EYVL L 103, 25.4.1979).

(2)  Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY (EYVL L 206, 22.7.1992).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/256 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/256

---

(2004/C 84 E/0304)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3876/03

esittäjä(t): Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maissin viljelyalan ylittäminen vuonna 2003 ja seuraamusten soveltaminen

Maissintuotantoon liittyy ongelmia, ja maissin viljelyalat ylitettiin vuonna 2003, minkä vuoksi on sovellettu seuraamuksia AGEA:n tiedonannon valossa, joka koskee mahdollista yhteisen maatalouspolitiikan palkkion 18,6 prosentin leikkausta, joka johtuu maissin perusviljelyalan ylittämisestä, vaikka se ei ylitäkään Italian taattua enimmäispinta-alaa. Näin ollen katsomme olevan ensiarvoisen tärkeää ehdottaa komissiolle seuraamusten poistamista poikkeuksellisesti jäljempänä esitetyt seikat huomioon ottaen.

Vuoden 2003 kuivuus vaikutti huomattavasti tuotantokuluihin (tuotantokulut olivat aiempiin vuosiin nähden enimmillään 32 prosenttia korkeammat) ja varsinkin kastelukuluihin. Kuivuus aiheutti myös keskimääräisen tuotannon huomattavan laskun, jonka vuoksi maissia tuottavien maatilojen tulot vähenivät huomattavasti.

On selvää, että luonnonolosuhteista johtuvien tekijöiden, joille kukaan ei mahda mitään, lisäksi edellä mainittu mahdollinen 18,6 prosentin suuruinen leikkaus vaarantaisi lopullisesti (maissintuottajien) tilanteen, joka on jo ennestään heikonlainen.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saattaakseen maissintuotantoalan jälleen tasapainoon?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Kysyjä pyytää komissiota olemaan soveltamatta poikkeuksellisesti vuoden 2003 osalta hehtaarikohtaista tuen vähentämistä, joka johtuu maissin perusalan liikatuotannosta Italiassa, mihin komissio toteaa, että tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin (EY) N:o 1251/1999 (1) 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden tavoitteena on markkinoiden tasapainon varmistaminen.

Viljelijöille peltokasvijärjestelmän mukaisesti jaettujen maksujen kokonaismäärä ei pienene, jos hehtaarikohtaista maksua pienennetään maissin erillisen perusalan liikatuotannon perusteella, mutta viljelijää kohti laskettu tukikelpoinen alue pienenee suhteessa kaikkien suoritettujen maksujen osalta.

Maissinviljelyalueiden tilanteen tasapainottamista koskevien komission mahdollisten toimenpiteiden osalta on syytä todeta, että jäsenvaltiot määrittelevät alueelliset perusalat (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 2 artiklan 2 kohta) ja että niiden on mahdollista muuttaa aluejakosuunnitelmaansa.

Italialaisten viljelijöiden kesällä 2003 kärsimistä huonoista sääoloista on todettava, että komissio hyväksyi kiireellisesti toimenpidepaketin auttaakseen viljelijöitä selviytymään poikkeuksellisesta kuivuudesta.

Näiden seikkojen perusteella ei ole asianmukaista poiketa edellä mainitusta asetuksesta viime kesän kuivuuden kaltaisten poikkeuksellisten tilanteiden perusteella.

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/257 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/257

---

(2004/C 84 E/0305)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3883/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Alcatel Italia ja teletoiminta-alan edistämiseen käytettävät yhteisön rahastot

Alcatel Italia S.p.A:n johdon esiteltyä uudelleenjärjestelysuunnitelmansa tuli ilmi, että kaksi Italiassa toimivaa laitosta lakkautetaan, vaikka ne ovat teletoiminta-alan edelläkävijöitä. Monissa teknisten innovaatioiden tukemista koskevissa yhteisön ohjelmissa, kuten esimerkiksi ©-Europe-ohjelmassa, laajakaista-infrastruktuureihin epäsuotuisilla alueilla tehtäviä investointeja voidaan tukea myös ESR:n kautta. Lisäksi laajakaistayhteyksien kehittämistoimien puitteissa on mahdollista investoida viiden vuoden aikana 1 680 miljoonaa euroa, jotka rahoitetaan osaksi yhteisön rahastoista ja osaksi hankerahoituksen kautta.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen;

| 1. | missä määrin Alcatel Italia voi saada edellä mainittua rahoitusta; |
| --- | --- |

1.

missä määrin Alcatel Italia voi saada edellä mainittua rahoitusta;

| 2. | missä määrin se voi saada lisäksi rahoitusta Galileo-hankkeesta ja tutkimuksen kuudennesta puiteohjelmasta; |
| --- | --- |

2.

missä määrin se voi saada lisäksi rahoitusta Galileo-hankkeesta ja tutkimuksen kuudennesta puiteohjelmasta;

| 3. | mitä muita tulevia rahoitusvälineitä teletoiminta-alaa varten on suunniteltu? |
| --- | --- |

3.

mitä muita tulevia rahoitusvälineitä teletoiminta-alaa varten on suunniteltu?

Erkki Liikasen komission puolesta antama täydentävä vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Satelliittitekniikka kuuluu Alcatelin toimialaan, joten se voi tehdä tarjouksen Galileo-järjestelmän rakentamisessa tarvittavista laitteista. Tällä hetkellä Alcatel Italia ei ole mukana Galileo-hankkeen rahoituksessa. Kuudennen tutkimuksen puiteohjelman mukaisesti se voi yrittää saada rahoitusta ohjelman jostain alaohjelmasta. Tähän mennessä Alcatel on ollut mukana kuudennessa puiteohjelmassa vain tekemällä tarjouksen, joka liittyy strategisten tavoitteiden 2.3.5 kohdassa olevaan tutkimuksen verkottumisen koeympäristöön, jossa Alcatel Italia muodostaa yhteenliittymän 13 muun jäsenen kanssa (haettu määräraha on 1 240 000 euroa).

Komissio on antanut uudet suuntaviivat (1), jotka koskevat perusrakenteiden yhteisrahoittamista rakennerahastojen painotetulla osuudella, ja joiden tarkoituksena on eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden toteuttaminen ja tuen antaminen tietoyhteiskunnan levittäytymiselle heikoimmassa asemassa oleville alueille sekä silloin, kun vapaiden markkinoiden ehtoja ei noudateta (eristyneillä maatalousalueilla).

Suuntaviivoissa asetetaan yleiset arviointiperusteet ja toimintatavat Euroopan aluekehitysrahaston tuen saamiseksi (alueellisen strategisen hallintomallin tarve, maantieteellinen keskittyminen, tekninen riippumattomuus, avoimuus). Asiakirja on laadittu, jotta alueet voivat arvioida ja valikoida sähköisen viestinnän alan investointihankkeita, mukaan luettuina toisen sukupolven matkapuhelinalan investoinnit, silloin kun ne eivät ole kannattavia.

On huomattava, että yhteisön oikeuden ja suuntaviivojen (kilpailu, julkiset hankinnat, jne.) mukaisesti hankkeiden valinta ja niiden hallinto kuuluvat kansallisten ja alueellisten viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan.

Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1783/1999 (2) 2 artiklan b kohdan mukaan rahoitusta voidaan myöntää Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen televiestinnän alalla. Sen lisäksi komission 28. heinäkuuta 2003 antamissa suuntaviivoissa määrätään, että rakennerahastojen pitäisi tukea alueita tietoyhteiskunnan kysynnän vahvistamisessa erityisesti tukemalla yritysten ja elinten mahdollisuuksia käyttää tehokkaasti tieto- ja viestintätekniikkaa.

Painopiste on perusrakenteissa eikä toiminnan kuluissa.

On korostettava, että rakennerahaston ohjelmasta rahoitettavien tieto- ja viestintätekniikan hankkeiden hyväksyminen on jäsenvaltion hallintoviranomaisten tehtävä.

---

(1)  SEK(2003) 895.

(2)  EYVL L 213, 13.8.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/258 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/258

---

(2004/C 84 E/0306)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Alcatel Italia ja Euroopan unionin myöntämän rahoituksen mahdollinen valvonta

Monikansallinen yhtiö Alcatel on tällä hetkellä liikevaihdoltaan, maantieteelliseltä laajuudeltaan ja työntekijöidensä määrältä yksi maailman suurimmista julkisten ja yksityisten televiestintäinfrastruktuurien valmistajista. Se on vahvasti juurtunut myös Eurooppaan, koska sillä on toimintaa lähes kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Alcatel Italia on kuitenkin joitakin kuukausia sitten ilmoittanut aikovansa lakkauttaa Italiassa toimivat laitoksensa. Alcatel-yhtiö on saanut tukea rakennerahastoista työllisyyden ja tuottavuuden edistämiseen, mutta ei ole selvää, onko kyseisiä varoja käytetty Euroopan unioniin tehtyihin investointeihin, vai onko ne kohdennettu niin kutsuttuihin nouseviin maihin, kuten Kiinaan, tai ylipäätään yhteisön ulkopuolisiin maihin tehtyihin investointeihin.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen;

| 1. | kuinka monessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa Alcatel on saanut rahoitusta; |
| --- | --- |

1.

kuinka monessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa Alcatel on saanut rahoitusta;

| 2. | mitä muita Euroopan unionissa toimivia laitoksia mahdollinen toiminnan lakkauttaminen koskee; |
| --- | --- |

2.

mitä muita Euroopan unionissa toimivia laitoksia mahdollinen toiminnan lakkauttaminen koskee;

| 3. | mitä välineitä voitaisiin hyväksyä sen varmistamiseksi, että Alcatelille myönnetty rahoitus on todella käytetty Euroopan unionissa eikä sen ulkopuolisissa maissa? |
| --- | --- |

3.

mitä välineitä voitaisiin hyväksyä sen varmistamiseksi, että Alcatelille myönnetty rahoitus on todella käytetty Euroopan unionissa eikä sen ulkopuolisissa maissa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama täydentävä vastaus

(14. huhtikuuta 2004)

Alcatel on osallistunut viidennen tutkimuksen puiteohjelman kautta rahoitettuihin tutkimushankkeisiin useissa EU-maissa seuraavasti:

Viides puiteohjelma, Alcatel: Osallistuminen ja rahoitusosuudet maittain

| Maa | Alcatel-yhtiöiden osallistuminen EU:n rahoittamiin hankkeisiin | EU: n rahoitusosuudet Alcatel –yhtilie tuetuissa hankkeissa |
| --- | --- | --- |
| AT — Itävalta | 3 | 429 397 |
| BE - Belgia | 31 | 12 942 524 |
| DE — Saksa | 19 | 8 236 949 |
| D K — Tanska | 1 | 0 |
| ES — Espanja | 5 | 2 023 542 |
| FR — Ranska | 53 | 26 704 207 |
| GR - Kreikka | 1 | 248 476 |
| IT - Italia | 2 | 850 010 |
| Yhteensä | 115 | 51 515 105 |

Maa

Alcatel-yhtiöiden osallistuminen EU:n rahoittamiin hankkeisiin

EU: n rahoitusosuudet Alcatel –yhtilie tuetuissa hankkeissa

AT — Itävalta

3

429 397

BE - Belgia

31

12 942 524

DE — Saksa

19

8 236 949

D K — Tanska

1

0

ES — Espanja

5

2 023 542

FR — Ranska

53

26 704 207

GR - Kreikka

1

248 476

IT - Italia

2

850 010

Yhteensä

115

51 515 105

EAKR:n rahoituksen osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että rakennerahastoista yhteisrahoitetaan monivuotisia ohjelmia, jotka perustuvat yhteisön asetusten perusteella tukeen oikeutettujen alueiden, jäsenvaltioiden ja komission yhteisesti määrittelemiin kasvustrategioihin näiden alueiden taloudellisen kasvun ja kehityksen edistämiseksi. Hankkeiden valinta ja hallinnointi kuuluvat kansallisten ja alueellisten viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan yhteisön lainsäädännön ja suuntaviivojen mukaisesti.

Valvonnan osalta ensijainen vastuu on jäsenvaltioilla, joiden on perustettava valvontajärjestelmiä näiden rahastojen käytön tarkastamiseksi. Komissiolla puolestaan on valvontavalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 38 artiklan mukaisesti. Lisäksi on huomattava, että jäsenmaiden on ilmoitettava komissiolle rakennerahastoista rahoitettavien tuotantotomien sijainnin muuttumisesta, koska se saattaa merkitä yhteisön rahoitusosuuden vähentämistä (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 30 artikla).

Puiteohjelmista myönnettävän rahoituksen osalta viidennen puiteohjelman sopimusten määräyksissä edellytettiin, että hankkeiden tuloksia on hyödynnettävä kaupallisesti tai käytettävä jatkotkimuksissa yhteisön edun mukaisesti ja yhteisön tekemiä kansainvälisiä sopimuksia noudattaen. Vaikka kuudennen puiteohjelman sopimusehtojen mukaan sopimuspuolet käyttävät tuloksia etujensa mukaisesti, yhteisö voi kieltäytyä hyväksymästä omistusoikeuden siirtoa tai käyttöoikeuden myöntämistä kolmansille osapuolille, jos tällainen siirto on ristiriidassa Euroopan dynaamisen, tietoon perustuvan talouden kilpailukyvyn kehittämisen tai eettisten periaatteiden kanssa.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/260

---

(2004/C 84 E/0307)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3897/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(17. joulukuuta 2003) Aihe: Kalastuksen liialliset sivusaaliit

Ovatko   EU:n jäsenvaltiot toimittaneet YK:n kalastuskomitealle (COFI) ehdotuksia maailman kaikkien kalastuslaivastojen velvoittamiseksi käyttämään uusinta sivusaaliit estävää teknologiaa? Koordinoivatko jäsenvaltiot toimiaan ennen ehdotusten toimittamista ja miten?

Miten komissio aikoo koordinoida jäsenvaltioiden YK:n kalastuskomitean (COFI) seuraavaan kokoukseen toimittamia ehdotuksia siitä, että kaikki maailman kalastuslaivastot käyttäisivät sivusaaliit estävää teknologiaa?

Mikä on kyseisten ehdotusten toimittamisen ja koordinoinnin aikataulu?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Komission saamien tietojen mukaan mikään jäsenvaltio ei ole tehnyt YK:n maatalous- ja elintarvikejärjestölle (FAO) aloitetta seuraavaa, vuonna 2005 pidettävää kalastuskomitean (COFI) istuntoa varten, jotta kaikki maailman kalastuslaivastot velvoitettaisiin käyttämään sivusaaliit estävää teknologiaa.

Koska tämä asia kuuluu ainoastaan yhteisön toimivaltaan, on komission tehtävä toimittaa mahdollinen aloite FAO:lle sen jälkeen, kun neuvoston kanssa on sovittu yhteisön toimintalinjasta.

Kuten komissio jo huomautti vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen N:o E-3359/03 (1),

aloitetta tuskin teh,ään asian tärkeydestä huolimatta komission tämän hetkisistä resursseista ja vuoden 2004 yhteistä kalastuspolitiikkaa varten laaditusta asioiden tärkeysjärjestyksestä johtuen. Jotta yhteisö voisi pyytää kyseisen aloitteen sisällyttämistä seuraavan COFI:n istunnon esityslistalle, sen täytyisi pystyä tekemään ennen vuoden 2004 kesää ehdotus, joka sisältäisi kaikki arviointiin tarvittavat tekniset ja taloudelliset tiedot, jotka FAO voisi hyväksyä.

---

(1)  Katso sivu 59.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/261 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/261

---

(2004/C 84 E/0308)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3900/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Triesten ja Divacan välinen rautatieyhteys

Komission 1. lokakuuta 2003 antamassa ehdotuksessa yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (1) Triesten ja Divacan välistä rautatieyhteyttä ei lasketa rajat ylittäväksi yhteydeksi, vaikka se on osa prioriteettihanketta numero kuusi.

Vain rajat ylittävät hankkeet voivat saada yhteisöltä rahoitusta, jonka määrä voi olla enintään 30 prosenttia kokonaiskustannuksista, ja jos kyseinen näkemys hyväksytään, Triesten ja Divacan välinen rautatieyhteys jää ilman yhteisön rahoitusta, joka olisi määrältään huomattava.

| 1. | Katsooko komissio, että päätös Triesten ja Divacan välisen rautatieyhteyden sisällyttämättä jättämisestä rajat ylittäviin hankkeisiin on vastoin unionin kansalaisten etuja, sillä se vaarantaisi rahoituksen myöntämisen? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että päätös Triesten ja Divacan välisen rautatieyhteyden sisällyttämättä jättämisestä rajat ylittäviin hankkeisiin on vastoin unionin kansalaisten etuja, sillä se vaarantaisi rahoituksen myöntämisen?

| 2. | Ottaen huomioon, että Triesten ja Divacan välinen rautatieyhteys on osa Lyonin—Triesten/Koperin—Ljubljanan—Divacan—Budapestin välistä rautatieyhteyttä, mitä muita kriteerejä sen pitäisi täyttää, jotta se voitaisiin määritellä rajat ylittäväksi hankkeeksi ja liittää rajat ylittävien hankkeiden joukkoon? |
| --- | --- |

2.

Ottaen huomioon, että Triesten ja Divacan välinen rautatieyhteys on osa Lyonin—Triesten/Koperin—Ljubljanan—Divacan—Budapestin välistä rautatieyhteyttä, mitä muita kriteerejä sen pitäisi täyttää, jotta se voitaisiin määritellä rajat ylittäväksi hankkeeksi ja liittää rajat ylittävien hankkeiden joukkoon?

---

(1)  KOM(2003) 564 lopullinen, 1. lokakuuta 2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/261 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/261

---

(2004/C 84 E/0309)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3968/03

esittäjä(t): Amalia Sartori (PPE-DE) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan laajuinen liikenneverkko

Komission äskettäin laatimissa asiakirjoissa (vrt. komission ehdotus 1. lokakuuta 2003 (1)) yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja tämän verkon rahoittamisesta kannatetaan sitä, että Triesten ja Divacan välistä rautatieosuutta, joka on osa yhteisön hanketta nro 6 (rautatiereitti Lyon—Trieste/Capodistria—Ljubljana—Divaca—Budapest), ei pidetä rajanylittävänä osuutena.

Yhteisön suuntaviivojen mukaan vain rajanylittäviksi yksilöidyt hankkeet voivat saada yhteisön osarahoitusta vakuudetta 30 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja näin ollen Triesten ja Divacan välinen osuus jäisi vaille tätä yhteisön rahoitustukea, jos kyseinen kanta vahvistetaan.

Koska kyseessä on laajamittainen hanke, joka ylittää Italian ja Slovenian välisen rajan, Euroopan unionin rahoitus on välttämätöntä. Päätös olla pitämättä sitä rajanylittävänä osuutena saattaisi vaarantaa unionin koko rahoitustuen hankkeelle, mikä vahingoittaisi Italian etuja.

Onko totta, että Triesten ja Divacan välinen rautatieosuus ei voi saada yhteisön osarahoitusta vakuudetta 30 prosenttia hankkeen kustannuksista toisin kuin ensisijaisen hankkeen nro 17 kansainväliset osuudet rautatiereitillä Pariisi—Strasbourg—Stuttgart—Wien—Bratislava? Jos on, niin miksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3900/03 ja E-3968/03

(17. helmikuuta 2004)

Edistääkseen kestävää liikkuvuutta laajentuneessa unionissa komissio antoi 1. lokakuuta 2003 ehdotuksen Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen tarkistamisesta. Komission ehdotuksessa määriteltiin 29 ensisijaista hanketta, joista liikenneneuvosto pääsi poliittiseen sopimukseen 5. joulukuuta 2003. Komission ehdotuksessa noudatetaan pääpiirteittäin Van Miertin johtaman korkean tason työryhmän suosituksia. Työryhmä tutki mahdollisuutta ottaa Triesten ja Ljubljanan välille rakennettava suurnopeusrata (Trieste—Divaèa) mukaan ensisijaisiin hankkeisiin. Työryhmä tuli siihen tulokseen, että uuden osuuden ottaminen osaksi yhteisön ensisijaista hanketta nro 6 (eli Lyon—Trieste/Koper—Ljubljana—Divaca—Budapest-osuudella kulkevaa suurnopeusjunien ja yhdistettyjen kuljetusten rataa) on tässä vaiheessa ennenaikaista.

Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa, että vaikka Trieste—Divaèa-rataa ei ole 1. lokakuuta 2003 tehdyssä komission ehdotuksessa sisällytetty ensisijaiseen hankkeeseen nro 6, rata mainittiin vuonna 1996 vahvistetuissa TEN-T-suuntaviivoissa (rautatieosuus) yhteistä etua koskevana hankkeena (ks. yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehty parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY (2)). Suuntaviivojen tarkistusehdotuksessa koko rata vahvistettiin yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi. Jos kyseistä osuutta koskevat tutkimukset täyttävät Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18. syyskuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95 (3) säädetyt edellytykset, niille voidaan myöntää TEN-T-määrärahoista rahoitusta, jonka osuus on enintään 50 prosenttia tutkimusten kokonaiskustannuksista.

---

(1)  KOM(2003) 564 lopullinen, 1. lokakuuta 2003.

(2)  EYVL L 228, 9.9.1996.

(3)  EYVL L 228, 23.9.1995.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/262 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/262

---

(2004/C 84 E/0310)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3905/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Eurostatia koskevat tutkimukset ja OLAFiin työryhmän hajottaminen

Kuten OLAFiin (Euroopan petostentorjuntavirasto) virallisilta Internet-sivuilta käy ilmi, OLAFiin ”tehtävänä on suojella Euroopan unionin taloudellisia etuja torjumalla petoksia, lahjontaa ja muita sääntöjenvastaisuuksia, myös EU:n toimielinten sisällä. OLAF pyrkii palvelemaan unionin kansalaisia laadukkaasti täyttämällä tehtävänsä vastuullisella, avoimella ja tuloksellisella tavalla”. Näiden jalojen lupausten edessä on hämmästyttävää kuulla itse OLAFiin pääjohtajalta Franz-Hermann Brüneriltä, että komission puheenjohtajan Romano Prodin aikoinaan perustama työryhmä, jonka tehtävänä oli tehdä Eurostatin tapauksesta perusteellinen tutkimus, on hajotettu nimenomaan puheenjohtaja Prodin toivomuksesta. Brüner on lisäksi ilmoittanut, ettei hänellä ole ollut käytössään riittävästi henkilökuntaa eikä varoja tutkimusten asianmukaiseen toteuttamiseen.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen;

| 1. | miksi komission puheenjohtaja Prodi hajotti edellä mainitun työryhmän; |
| --- | --- |

1.

miksi komission puheenjohtaja Prodi hajotti edellä mainitun työryhmän;

| 2. | pystyikö työryhmä olemassaolonsa aikana hoitamaan tehtävän, jota silmällä pitäen se perustettiin, eli tekemään perusteellisen ja asianmukaisen tutkimuksen Eurostatin tapauksesta; jos asian laita oli näin, mitkä olivat kyseisen tutkimuksen tulokset; |
| --- | --- |

2.

pystyikö työryhmä olemassaolonsa aikana hoitamaan tehtävän, jota silmällä pitäen se perustettiin, eli tekemään perusteellisen ja asianmukaisen tutkimuksen Eurostatin tapauksesta; jos asian laita oli näin, mitkä olivat kyseisen tutkimuksen tulokset;

| 3. | miten on mahdollista, että Brüner tarvitsi näin paljon aikaa tuodakseen esille OLAF:issa vallinneet ongelmat; valvoiko komissio järjestelmällisesti perustamansa työryhmän toimintaa; jos asian laita oli näin, miten on mahdollista, ettei komissio huomannut ongelmia, joihin Brüner viittasi? |
| --- | --- |

3.

miten on mahdollista, että Brüner tarvitsi näin paljon aikaa tuodakseen esille OLAF:issa vallinneet ongelmat; valvoiko komissio järjestelmällisesti perustamansa työryhmän toimintaa; jos asian laita oli näin, miten on mahdollista, ettei komissio huomannut ongelmia, joihin Brüner viittasi?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Komissio määritteli Eurostatin työryhmän (TFES) toiminta-ajatuksen 23. heinäkuuta 2003. TFES sai tehtäväkseen laatia komissiolle kertomuksen Eurostatissa käytössä olevista varainhoitomenettelyistä, valtuutusmenettelyistä, ulkopuolisia alihankkijoita koskevan hallinnoinnin päivittäisistä järjestelyistä sekä hallinnon määräämiä korjaavia toimenpiteitä koskevista ohjeista ja toteutetuista toimenpiteistä.

TFES antoi kertomuksensa komissiolle 24. syyskuuta 2003. Kertomus annettiin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten käyttöön jo samana päivänä Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista 5. heinäkuuta 2000 tehdyn puitesopimuksen liitteen III mukaisia luottamuksellisuutta koskevien järjestelyjä noudattaen (1).

Tämän johdosta komissio päätti 8. lokakuuta 2003 siirtää työryhmän päällikön muihin tehtäviin ja siirtää muutkin jäsenet tilapäisesti muihin tehtäviin.

Olisi muuten mainittava, että 18. heinäkuuta 2003 tehdyllä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) johtajan päätöksellä OLAFiin perustettin oma Eurostat-työryhmä viraston toimivaltaan kuuluvia petosten-torjuntatutkimuksia varten. Kyseiset kaksi työryhmää toimivat itsenäisesti mutta yhteistyössä.

OLAF on muuten sitä mieltä, että meneillään olevien oikeudellisten ja OLAFin tutkimusten lisäksi ei tällä hetkellä tarvita erillistä hallinnollista tutkimusta.

TFES hoiti työnsä tyydyttävästi. Komissio ilmoitti tulokset Euroopan parlamentille (talousarvion valvontalautakunta) Euroopan parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan yhteisesti sopimalla tavalla.

Komissio antoi 21. toukokuuta 2003 pääsihteerille tehtäväksi koordinoida kyseisen asiakokonaisuuden eri näkökohdat. Hän perusti yksiköiden välisen koordinointiryhmän, johon koottiin niiden yksiköiden ja kabinettien edustajat, joita Eurostat-tapaus eniten koskee.

Kyseinen ryhmä kokoontui säännöllisesti vuoden 2003 kesäkuusta syyskuuhun. OLAFin johtaja sai kokouksissa tilaisuuden ottaa kantaa virastonsa havaitsemiin ongelmiin. Tämän johdosta OLAF sai hallinnolta tukea tarvittavien järjestelyjen (henkilöstö ja toimitilat) toteuttamiseen.

Olisi pantava merkille, että komissio tarkasteli OLAFin kohtaamia vaikeuksia perusteellisesti etenkin varojen kohdentamisen osalta. Tarkastelussa jouduttiin ottamaan huomioon budjettivallan käyttäjän vapauttamat varat.

---

(1)  Puheenjohtaja Prodin osallistuessa 25. syyskuuta 2003 talousarvion valvontavaliokunnan jäsenillä vahvistettuun puheenjohtajakokoukseen TFES:n kertomus ja sisäisen tarkastuksen toimialan 2. osavuosikatsaus annettiin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten käyttöön edellä mainittuja luottamuksellisutta koskevia järjestelyitä noudatten. Lisäksi 25. päivän syyskuuta kokoukseen osallistuneet saivat kukin omalla nimellään varustetun kirjekuoren, joka sisälsi kyseisten kertomusten tiivistelmät sekä tuolloin päätettyjen Eurostat-tapausten tiivistelmää koskevan OLAFin tiedotteen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/263 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/263

---

(2004/C 84 E/0311)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3907/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Komission ehdotus kalasaaliiden vähentämisestä vuonna 2004 erityisesti Galician ja yleisesti Iberian niemimaan vesillä

Komissio on samoin kuin kaikkina aikaisempina vuosina julkistanut ehdotuksensa kalasaaliiden vähentämisestä vain muutamaa viikkoa ennen uuden vuoden alkua. Tällainen menettely millä tahansa talouden alalla on epäasiallista ja mahdotonta hyväksyä. Komission ehdotusta saaliiden vähentämisestä yhteisön vesillä vuonna 2004 ei voida hyväksyä kolmesta syystä.

Ensiksikin kalastusala ei voi toteuttaa komission ehdottamia saaliiden ja pyyntiponnistusten jyrkkiä leikkauksia, jotka voisivat johtaa Galiciassa 300 aluksen laivaston halvaantumiseen ja 3 500 työpaikan menetykseen, koska on vaarana, että koko järjestelmä romahtaa. Tämä ehdotus heijastaa jälleen kerran sitä epäasiallista, improvisoitua ja uhkaavaa tapaa, jolla komissio tavallisesti esittää kalastusalaa koskevat päätöksensä. Toiseksi, ehdotus on tehty ilman että siitä on päästy aikaisemmin sopimukseen tai yhteisymmärrykseen itse kalastusalan toimijoiden kanssa. Kalastusalaa ei ole otettu huomioon päätöksenteossa, ja tällä tutkijoiden virkavaltaisuuden ja ylemmyyden sallivalla asenteella komissio jopa kasvattaa näiden ja kalastajien välistä juopaa. Kolmanneksi, ehdotetut vähennykset esitetään ajankohtana, jolloin kalatalousalan yritykset, kuten kaikki yritykset, ovat jo tehneet vuotta 2004 koskevat suunnitelmansa ja jolloin niitä on mahdotonta enää muuttaa, ja nyt niitä pyydetään vähentämään jyrkästi saaliitaan, joidenkin lajien osalta jopa 71 prosenttia.

Komission jäsenen Franz Fischlerin ehdotuksista ilmenee, että eri laivastoja kohdellaan eriarvoisesti; erityisesti Pohjanmerellä turskan pyyntiä harjoittavia Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan laivastoja suositaan Galician laivastolle tärkeän kummeliturskan pyynnin kustannuksella. Mitä syitä on komission ehdotuksen taustalla? Miksi se on esittänyt ensimmäistä kertaa näin jyrkkiä leikkauksia Galician ja Iberian niemimaan vesille? Mitkä ovat ne uudet tieteelliset selvitykset, joihin näiden toimien oletetaan perustuvan? Miksi ei yritetty löytää sellaista ratkaisua, jota myös kalatalousala olisi tukenut? Miksi komissio sen sijaan, että se tekisi tiukat, monivuotiset suunnitelmat, taas kerran esittää seuraavaa markkinavuotta koskevat ehdotuksensa näin vastuuttomasti, vasta joulukuussa, ja vesittää siten kaikki kalatalousalan toimijoiden suunnitelmat? Aikoo komission jäsen Fischler panna täytäntöön nämä kielteiset toimet kalatalousalan kovasta vastustuksesta huolimatta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) vähentämisen tarve perustuu vankkoihin tieteellisiin tosiseikkoihin. Monien pohjakalakantojen biologinen tilanne yhteisön vesillä on hälyttävä, ja Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) kehotti lokakuussa 2003 antamassaan tiedotteessa lopettamaan monien kalalajien pyynnin kokonaan tai soveltamaan niihin erittäin pieniä kiintiöitä, mukaan luettuina useimmat turska- ja kummeliturskakannat, Iberian niemimaan vesien keisarihummeri ja Biskajanlahden ja Englannin kanaalin länsiosien kielikampela. Nämä tieteelliset neuvot on julkaistu ICES:n tutkimusyhteistyöraportissa nro 262 joulukuussa 2003.

Tehdessään ehdotuksia vuoden 2004 suurimmiksi sallituiksi saaliiksi ja kiintiöiksi komissio poikkesi monissa tapauksissa huomattavasti tieteellisistä neuvoista ja ehdotti pienempiä suurimpien sallittujen saaliiden vähennyksiä kuin mitä ICES oli suositellut. Komissio otti huomioon kalatalousalan tarpeen jatkaa kalastustoimintaa, ja ehdotuksessa tehtiin kompromissi näiden tarpeiden ja kalavarojen suojeluvaatimusten välillä.

Kalatalousalan edustajat kutsuttiin Brysselissä 28. ja 29. lokakuuta 2003 pidettyihin alueellisiin työ-seminaareihin keskustelemaan kyseisistä tieteellisistä neuvoista, suurimpien sallittujen saaliiden mukauttamistarpeesta ja uhanalaisten kantojen elvytyssuunnitelmista. Komissio otti ehdotuksia laatiessaan mahdollisimman laajasti huomioon kyseisessä kokouksessa esitetyt näkemykset.

Komission ehdotukset suurimmiksi sallituiksi saaliiksi perustuvat suojelutarpeisiin sekä arvioihin yhteiskunnallisista ja taloudellisista seuraamuksista, mutta niissä ei syrjitä mitään maantieteellistä aluetta. Kalastuksesta vastaavat ministerit tekivät monia huomattavia vähennyksiä suurimpiin sallittuihin saaliisiin Pohjanmerellä ja sen naapurivesistöissä jo vuoden 2003 osalta turskakantojen suojeluun liittyvien syiden vuoksi. Näin ollen pohjoisten alueiden suurimpia sallittuja saaliita ei tarvinnut yleisesti ottaen muuttaa vuoden 2004 osalta yhtä paljon kuin eteläisten alueiden osalta. Joitakin suurempia lisävähennyksiä oli silti tehtävä myös pohjoisilla alueilla (kuten turskan osalta Skotlannin länsipuolella).

Komissio pitää neuvoston sopimuksia turskan ja kummeliturskan elvytyssuunnitelmista erittäin myönteisinä kalakantojen ja kalatalousalan kannalta. Se odottaa myös, että etelänkummeliturskan, Biskajanlahden ja läntisen kanaalin kielikampelan sekä Iberian niemimaan merirapujen elvytyssuunnitelmat hyväksytään pikaisesti, koska myös niistä on pitkällä aikavälillä hyötyä kalastajille, jotka pyytävät näitä kantoja. Pitkän tähtäimen suunnittelu vähentää lyhyellä varoitusajalla tehtävien muutosten tarvetta kalatalousalalla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/265 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/265

---

(2004/C 84 E/0312)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3914/03

esittäjä(t): Joan Valivé (ELDR) komissiolle

(17. joulukuuta 2003)

Aihe:   Palma de Mallorcan lentokentän laajennustyöt

Palma de Mallorcan lentokenttä, Son Sant Joan, sijaitsee Palma de Mallorcan ydinkeskustasta alle kahdeksan kilometriä länteen, alle kilometrin päässä Coll d'en Rabassan, Ca'n Pastillan ja S'Arenalin merenrantakylistä sekä alle kahden kilometrin päässä San Jordin ja S'Aranjassan kylistä. Lentokentällä on kaksi yli 3 000 metrin kiitorataa. Vuoden 2001 aikana lentokentän kautta kulki yhteensä 19,2 miljoonaa matkustajaa, mikä ylittää 25-kertaisesti koko Mallorcan saaren väestömäärän.

Suurin osa lentokentän pohjois- ja itäpuolella olevista maista luokitellaan suojelluksi maaseutu- ja maatalous- sekä karjatalousmaaksi. Yksi lentokentän ympäristössä olevista lukuisista mielenkiintoisista kohteista on pohjavesiesiintymän alajärjestelmä 77A, joka sijaitsee samalla tasangolla kuin lentokenttä. Pohjavesiesiintymän vedenläpäisykyky on 160 m2/päivä ja veden varastointikerroin noin 6 prosenttia.

Lentokentän itäpuolella on ympäristöllisesti hyvässä kunnossa olevaa ja kasvistoltaan monipuolista vesijättömaata, josta löytyy saaren rannikolla erittäin harvinaisia kasvilajeja (Ruppion Maritimae, järviruoko (Phragmites australis), Juncus acutus jne.). Lentokenttäalueella esiintyy myös runsaasti seuraavia lintuja: karimetso (Phalacrocorax aristotelis), viiriäinen (Coturnix coturnix), turkinkyyhky (Streptopelia decaoto), kottarainen (Sturnus vulgaris) jne. Lisäksi rannikolla, noin 300 metrin päässä lentokentästä, sijaitsee Es Carnatge des Coll d'en Rabassa, luonnon kannalta erittäin tärkeäksi luokiteltu alue (Área Natural de Especial Interés; Baleaarien saarten parlamentin laki nro 1/84).

Espanjan valtion 5. syyskuuta 2001 antaman asetuksen mukaiseen toimintasuunnitelmaan liittyi yhtenä päätöksenä Palma de Mallorcan lentokentän laajennushanke. Kyseinen hanke vaikuttaa noin 596 300m2:n suuruiseen alueeseen sekä kaikkiin edellä kuvattuihin ympäristöseikkoihin. Onko komissio tietoinen tästä laajennushankkeesta? Otetaanko lentokentän laajentamisessa huomioon EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan (ent. 130 R artikla) 2 kohdan mukaisesti ennalta varautumisen periaate sekä periaate, jonka mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja ympäristövahingot olisi torjuttava? Pitäisikö Euroopan ympäristötoimiston antaa asiasta lausunto? Noudatetaanko kyseisen pohjavesialueen kohdalla juomavesidirektiivin määräyksiä? Noudatetaanko asiassa ympäristövaikutusten arviointidirektiivin määräyksiä lentokentistä, joiden kiitoradat ovat yli 2100 metriä pitkiä? Tietääkö komissio, sisältyykö arviointiin tutkimus meluhaitoista? Kunnioitetaanko suunnitelmassa neuvoston luontotyyppidirektiiviä ja luonnonvaraista eläimistöä ja kasvistoa koskevaa direktiiviä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1) tavoitteena on antaa toimivaltaisille viranomaisille tarvittavat tiedot, jotta ne voivat tehdä asiantuntevan päätöksen tietystä hankkeesta ottaen huomioon hankkeesta todennäköisesti aiheutuvat ympäristövaikutukset. Direktiivissä säädetään ympäristövaikutusten arviointimenettelystä, jota sovelletaan kaikkiin liitteissä I ja II mainittuihin hankkeisiin.

Parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen pohjalta on vaikea päätellä varmasti, voidaanko kyseinen hanke lukea edellä mainitun direktiivin liitteeseen I tai II.

Komissio ei osaa vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin, joten se kääntyy Espanjan viranomaisten puoleen saadakseen pyydetyt tiedot.

Euroopan ympäristötoimiston lausunto ei ole tässä tapauksessa tarpeellinen, sillä näkökohdat, jotka liittyvät yhteisön lainsäädännön noudattamiseen yksittäisissä hankkeissa, eivät kuulu sen toimialaan.

---

(1)  EYVL L 175, 5.7.1985.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/266 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/266

---

(2004/C 84 E/0313)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3921/03

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(18. joulukuuta 2003)

Aihe:   Segura-joen (Murcia, Espanja) valuma-alueen vedenkäyttöä koskevat laittomuudet

Espanjan syyttäjäviranomainen tutkii parhaillaan Segura-joen valuma-alueen vedenkäyttöön liittyviä laittomuuksia, vesivarojen käyttöä valvovan viraston välinpitämättömyyttä laittomaan vedenottoon liittyvien asioiden ajamisessa ja tiettyjen yritysryhmien suosimista. Segura-joen vesivarojen käyttöä valvovan viraston (CHS) päällikkö kertoi Madridin korkeimman oikeuden pääsyyttäjälle, että valtaosa laittomia vedenottoja koskevista asioista oli rauennut.

Tässä asiassa asianosaisena on eräs yritysryhmä, jota syytetään poliittisten yhteyksien käytöstä petosyrityksessä, jossa olisi käytetty yhteisön tukia erään metsäpalon tuhoaman alueen uudelleen metsittämiseksi ja joka johti lopuksi kastelulaitteen asentamiseen kyseiselle alueelle.

Suunnitelmien mukaan Seguran valuma-alueelle juoksutetaan 450hm3 vettä Ebro-joesta.

Tietääkö komissio Segura-joen valuma-alueen laittoman vedenoton valvontaa koskevien väärinkäytösten suuresta määrästä?

Tietääkö komissio tästä väitetystä yhteisöön tukiin liittyvästä petoksesta?

Tietääkö komissio muista samankaltaisista tapauksista?

Aikooko komissio päättää Ebro-joen vedenottoa koskevasta rahoituksesta ennen kuin kyseiset väärinkäytökset on yksilöity ja selvitetty?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio on saanut julkisista lähteistä tiedon siitä, että Espanjan oikeusviranomaiset tutkivat parhaillaan laittomaksi väitettyjä toimintatapoja, jotka liittyvät vesivarojen käyttöön ja kohdentamiseen sekä Segura-joen vesistöalueelle myönnettyjen EU-tukien mahdolliseen väärinkäyttöön. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on valmis antamaan tarvittaessa apua Espanjan oikeusviranomaisille.

Komissio on saanut julkisista lähteistä myös tiedon siitä, että laittomista vedenotoista Segura-joella ja muilla Kaakkois-Espanjan jokialueilla on esitetty monia väitteitä/ilmiantoja.

Komissio tekee tulevan päätöksensä yhteisön varojen myöntämisestä Ebro-joen juoksutushankkeen toteutukseen asian kannalta merkityksellisiin säädöksiin sisältyvien nykyisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti sekä asiaan sovellettavaa (myös ympäristöä koskevaa) yhteisön lainsäädäntöä ja politiikkaa noudattaen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/266 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/266

---

(2004/C 84 E/0314)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3923/03

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(18. joulukuuta 2003)

Aihe:   Laiton kopiointi

Euroopan komission tullitilastojen mukaan EU:n ulkorajoilla takavarikoitiin vuoden 2003 ensimmäisellä vuosipuoliskolla 50 miljoonaa väärennettyä tuotetta tai piraattikopiota. Luku on huomattavasti suurempi kuin edellisvuonna.

Väärentäminen ei enää näytä rajoittuvan ylellisyystuotteisiin, vaan myös erilaisia kulutustavaroita — kuten matkapuhelimia, leluja, paristoja, lääkkeitä ja elintarvikkeita — kopioidaan laittomasti.

Laiton kauppa aiheuttaa huomattavaa taloudellista vahinkoa. Sitä paitsi väärennetyt tuotteet ovat turvallisuusriski kuluttajille, koska ne eivät täytä turvallisuusvaatimuksia eikä niiden valmistusta valvota.

Haluaisin tietää, onko komissiolla olemassa erityinen suunnitelma väärennettyjen tuotteiden kaupan tyrehdyttämiseksi? Jos näin on, millainen se on pääpiirteissään?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(13. helmikuuta 2004)

Komissio pitää erittäin tärkeänä väärennösten ja laittoman valmistamisen vastustamista. Tullihallintojen unionin ulkorajoilla rekisteröimien tulosten mukaan tekijänoikeuksia loukkaavien tuotteiden takavarikot ovat neljän vuoden aikana lisääntyneet yli 900 %.

Tästä syystä komissio on tehnyt useita lainsäädännöllisiä tai toiminnallisia aloitteita, jotka koskevat niin unionin ulkorajojen valvontaan liittyviä tullitoimia kuin sisämarkkinoihin liittyviä näkökohtia.

Neuvosto antoi 22. heinäkuuta 2003 uuden tulliasetuksen (EY) N:o 1383/2003 (1). Uusi lainsäädäntöväline, joka on laadittu yhdessä teollis- ja tekijänoikeuksien haltijoiden pääjärjestöjen kanssa, on joustavampi ja tehokkaampi, ja sen pitäisi suojata etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä paremmin ja halvemmalla.

Toinen merkittävä näkökohta on kuluttajansuoja ja turvallisuus. Tästä on tullut yhä merkittävämpää, kun otetaan huomioon väärennettyjen tuotteiden luonne. Tästä syystä uuden tulliasetuksen soveltamisalaan otetaan uusia teollis- ja tekijänoikeuksia kuten maantieteelliset merkinnät, alkuperänimitykset ja kasvinjalostajanoikeudet. Nämä oikeudet, jotka takaavat laadun ja osaamisen, voidaan nyt suojata tullitoimin.

Tämän lisäksi useat yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY säännökset (2), joita sovelletaan 15. päivästä tammikuuta 2004, vahvistavat osaltaan kuluttajille tarkoitettujen tuotteiden markkinavalvontaa.

Toiminnallisella tasolla esitetään useita suuria aloitteita heti vuoden 2004 tammikuun alussa. On hienoa, että unioni laajenee uusiin jäsenvaltioihin, ja uuden tulliliiton tehtävänä on turvata sen uudet rajat. Tämän vuoksi sekä väärennösten ja laittoman valmistamisen vastustamiseksi tutkitaan parhaillaan toiminnallista aloitetta, jolla uusia jäsenvaltioita autettaisiin analysoimaan riskejä yhdenmukaisesti.

Kehiteltyään sisämarkkinoiden osalta viime vuosina useita säännöksiä tekijänoikeuksista (patentit, merkit, piirrokset ja mallit sekä tekijänoikeus) ja erityisesti 30. marraskuuta 2000 antamassaan tiedonannossa ”Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaista toimintaa sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan perusteella toteutettavat toimet” (3) esittelemänsä aloitteen jälkeen komissio teki 30. tammikuuta 2003 direktiiviehdotuksen, jossa yhdenmukaistetaan kaikenlaisten teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamistavat unionissa.

Komissio käynnisti myös joukon väärennösten vastaisia aloitteita, joissa keskitytään erityisesti teknisiin tuotteisiin. Näin luotiin tietopaketti, jota jaettiin eurooppalaisille teknisille yrityksille, ja järjestettiin teollisuuden kanssa, jota edusti Orgalime, väärennösten vastainen työpaja. Vuoden 2001 lopussa laadittiin pk-yrityksille käytännön opas väärennösten vastustamisesta ja perustettiin väärennettyjen teknisten tuotteiden tietokanta.

Kansainvälisesti järjestettiin unionin merkittävimpien taloudellisten kumppanien kuten Kaakkois-Aasian maiden järjestön (ASEAN), Kiinan, Venäjän, Yhdysvaltojen, Korean ja Japanin kanssa useita toiminnallisia seminaareja ja konferensseja, joiden aiheena oli väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta. Niissä vaihdettiin hyödyllisiä tietoja ja kokemuksia, ja joissakin edellä mainituissa maista ne johtivat jopa merkittäviin lainsäädännöllisiin muutoksiin.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1383/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, tulliviranomaisten toimenpiteistä epäiltäessä tavaroiden loukkaavan tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden suhteen toteutettavista toimenpiteistä (EUVL L 196, 2.8.2003).

(2)  EYVL L 11, 15.1.2002.

(3)  KOM(2000) 789 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/268 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/268

---

(2004/C 84 E/0315)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3938/03

esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Euroopan unionin kesannointiohjelma, pinta-alan määritys ja mittaustoimistot

Euroopan unionin kesannointiohjelmaan osallistuvien tilojen pinta-alan määritys on tarpeen aina silloin, kun hakemuksessa ilmoitettu pinta-ala ei vastaa maarekisteriin ilmoitettua pinta-alaa.

Seuraavat kysymykset koskevat julkisesti toimeksiannettuja mittauksia suorittavia mittaustoimistoja Saksassa:

| — | Missä lainsäädännön kohdassa on säädetty, miten kesannoitavat peltoalat on todistettava? |
| --- | --- |

—

Missä lainsäädännön kohdassa on säädetty, miten kesannoitavat peltoalat on todistettava?

| — | Onko hakija edellä kuvatussa tapauksessa velvollinen määrittämään pinta-alan? |
| --- | --- |

—

Onko hakija edellä kuvatussa tapauksessa velvollinen määrittämään pinta-alan?

| — | Kenen hoidettavaksi pinta-alan määritys edellä kuvatussa tapauksessa voidaan antaa tai on annettava? |
| --- | --- |

—

Kenen hoidettavaksi pinta-alan määritys edellä kuvatussa tapauksessa voidaan antaa tai on annettava?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 2004)

Asetuksella (EY) N:o 1251/1999 (1) perustettua tiettyjen peltokasvien tukijärjestelmää hallinnoidaan ja valvotaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kautta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/92 (2) ja komission asetuksen (EY) N:o 2419/2001 (3) mukaisesti. Ensin mainitussa asetuksessa säädetään jokaiselle pinta-alatukea hakevalle viljelijälle kuuluvasta kesannointivelvoitteesta. Vuoden 2005 tammikuun 1. päivästä lähtien vuonna 2003 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen yhteydessä esitettyjen tukijärjestelmien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän oikeusperustana tulee olemaan asetus N:o 1782/2003 (4). Komission asetusta, johon tämän asetuksen soveltamissäännöt sisältyvät, ei ole vielä hyväksytty.

Asetuksen (EY) N:o 2419/2001 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että viljelijän tekemän tukihakemuksen on sisällettävä tiedot, joiden perusteella voidaan tunnistaa kaikki tilan viljelylohkot, niiden pinta-ala, sijainti, niiden käyttö ja mahdollinen keinokastelun käyttö. Viljelijä on siis velvollinen ilmoittamaan asianmukaisesti lohkot, joihin tukea haetaan. Ilmoittamatta jättämisestä seuraa rangaistus, mikäli toimivaltaisten viranomaisten suorittaman tarkastuksen perusteella käy ilmi, että hakemuksessa on ilmoitettu liian suuri pinta-ala.

Viljelijä voi katsoa välttämättömäksi kyseisen lohkon pinta-alan määrittämisen täyttääkseen asianmukaisen ilmoittamisvelvollisuutensa. Viljelijä voi antaa pinta-alan määrittämisen kenen tahansa henkilön hoidettavaksi, jolla on tehtävään soveltuva pätevyys.

Jäsenvaltioiden nimittämien viranomaisten tehtävänä on yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisesti valvoa, täyttävätkö tukihakemuksissa esitetyt piirteet tukien myöntämisen edellytykset, joihin myös kesannointivelvollisuus kuuluu.

Kaikille viljelijöiden tekemille tukihakemuksille täytyy suorittaa hallinnollinen tarkastus. Hallinnolliset tarkastukset mahdollistavat ristiintarkastusten tekemisen yhtäältä siksi, että tunnistettaisiin kaksi kertaa samaa tukea varten ilmoitetut viljelylohkot. Toisaalta tukihakemuksissa ilmoitettujen viljelylohkojen ja viljelylohkojen tunnistusjärjestelmään sisältyvien vastaavien lohkojen väliset ristiintarkastukset auttavat todentamaan viljelylohkojen tukikelpoisuuden.

Lisäksi vähintään 5 prosenttia hakemuksista täytyy tarkastaa paikan päällä, jotta varmistettaisiin, että viljelylohkot todella ovat tukikelpoisia ja että kesannointia koskevia sääntöjä on noudatettu tarkasti.

Paikan päälle tehtävissä tarkastuksissa viljelylohkojen pinta-ala määritetään millä tahansa sopivalla, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten määrittämällä tavalla noudattaen yllä mainittuja säännöksiä. Jäsenvaltioille on siis jätetty tietty toimintavapaus määritellä, mitä keinoja viljelylohkojen pinta-alan määrittämisessä voidaan käyttää ja mitkä tahot voivat asiantuntevasti ja vastuullisesti hoitaa tehtävän suorittamisen.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1251/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille (EYVL L 160, 26.6.1999).

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92, annettu 27 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (EYVL L 355, 5.12.1992).

(3)  Komission asetus (EY) N:o 2419/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2001, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 327, 12.12.2001).

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta (EUVL L 270, 21.10.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/269 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/269

---

(2004/C 84 E/0316)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3940/03

esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sokerikaupan vinoutuminen

Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka se aikoo ratkaista sokerikaupan vinoutumista koskevan ongelman? Brittiläisten makeisvalmistajien, joilla on paljon työntekijöitä, on maksettava kymmenen prosenttia enemmän sokerista kuin niiden kilpailijat sisämarkkinoilla ja jopa kolme kertaa niin paljon kuin niiden sisämarkkinoiden ulkopuolella toimivat globaalit kilpailijat. Eikö tämä ole ristiriidassa vakaan työllisyyden ja aitojen kaupan sisämarkkinoiden luomista koskevien EU:n pyrkimysten kanssa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Tuotteesta riippumatta sisämarkkinoilla esiintyy hintojen vaihtelua, joka heijastaa kysynnän ja tarjonnan välisiä paikallisia erityispiirteitä. Sokerin yhteisellä markkinajärjestelyllä hintoja pidetään yhteisön markkinoilla huomattavasti maailmanmarkkinoita korkeammalla tasolla. Järjestelyyn sisältyy kuitenkin joukko välineitä, joiden tarkoituksena on lieventää korkeiden hintojen vaikutuksia sokeria käyttävissä yhteisön yrityksissä. Säännöstössä määrätään siten tuontitulleja elintarvikkeille, joiden sokeripitoisuus on korkea, vientitukea elintarvikkeissa käytetylle sokerille ja tuotantotukia kemianteollisuudessa tai lääketeollisuudessa käytetylle sokerille.

Komissio on tietoinen tarpeesta uudistaa järjestelmää sekä sisäisten että ulkoisten vaatimusten vuoksi, ja sen vuoksi se on kuitenkin jättänyt syyskuussa 2003 neuvostolle ja parlamentille tiedonannon sokerialan kestävän eurooppalaisen maatalousmallin toteuttamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksella (1). Tässä tiedonannossa esitetään unionin sokerialan tulevaisuutta varten kolme vaihtoehtoryhmää, joihin kaikkiin sisältyy hintojen alentamista koskeva osuus. Komissio uskoo jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa käynnissä olevien keskustelujen johtavan ratkaisuun, joka takaa sokerialan kestävän kehityksen myös tuotteen käyttäjiä ja kuluttajia tyydyttävällä tavalla.

---

(1)  KOM(2003) 554 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/270 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/270

---

(2004/C 84 E/0317)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3941/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Syrjintä Rotterdamissa oleskeluluvan myöntämisessä

Hiljattain julkaistujen tietojen (Jornal Expresso 6. joulukuuta 2003) mukaan Hollannissa Rotterdamin kaupungin viranomaiset päättivät, että jatkossa ainoastaan sellaiset henkilöt, joiden tulot ovat vähintään 120 prosenttia minimipalkasta, saavat luvan asua Rotterdamissa. Jos kyseessä on maahanmuuttaja, ainoastaan niin sanotun integroitumiskurssin läpäisseelle myönnetään kaupungin oleskelulupa.

Tällaisia ehdotuksia on mahdotonta hyväksyä, ja ne ovat vastoin Euroopan unionin periaatteita, etenkin yhteisvastuullisuuden edistämistä, syrjinnän kieltämistä, sosiaalisen syrjäytymisen torjumista ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevia periaatteita. Pyydän komissiota näin ollen vastaamaan seuraaviin kysymyksiin.

| 1. | Tietääkö komissio tästä Rotterdamin kaupunginvaltuuston päätöksestä, jolla pyritään huono-osaisten karkottamiseen kaupungista? |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio tästä Rotterdamin kaupunginvaltuuston päätöksestä, jolla pyritään huono-osaisten karkottamiseen kaupungista?

| 2. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen tämän ihmisoikeuksia loukkaavan päätöksen täytäntöönpanon? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen tämän ihmisoikeuksia loukkaavan päätöksen täytäntöönpanon?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Tampereen Eurooppa-neuvosto (1999) laati suuntaviivat EU:n yhteiselle turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikalle. Sen osana pyritään takaaman kaikille jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisille oikeudenmukainen kohtelu. Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että laillisesti alueella oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeusasemaa olisi lähennettävä vastaamaan jäsenvaltioiden kansalaisten oikeusasemaa. Kolmansien maiden kansalaisille olisi annettava yhdenmukaiset oikeudet, jotka ovat mahdollisimman lähellä EU:n kansalaisten nauttimia oikeuksia.

Nämä tavoitteet kiteytettiin pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/109/EY. Direktiivin 11 artiklan f kohdan mukaan EU:n alueella pitkään oleskellutta kolmannen maan kansalaista on kohdeltava tasavertaisesti jäsenvaltion omien kansalaisten kanssa tavaroiden ja palvelujen saatavuuden osalta. Erityisesti tämä koskee asunnon saamiseen liittyviä menettelyjä. Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä 23. tammikuuta 2006 mennessä.

Muiden eli sellaisten maahanmuuttajien osalta, jotka eivät ole oleskelleet EU:n alueella pitkään, ei toistaiseksi ole annettu EU:n tason säädöstä, jolla taattaisiin tasavertainen kohtelu asunnon saamisen yhteydessä.

Toisen jäsenvaltion alueella työskentelevien jäsenvaltion kansalaisilla on asetuksen (ETY) N:o 1612/68 9 artiklan mukaisesti samat oikeudet ja edut kuin kotimaisilla työntekijöillä, mukaan lukien omistusoikeuden saaminen heille välttämättömään asuntoon.

Rotterdamissa toteutetuissa toimissa ei kuitenkaan tilanteen kuvauksen perusteella ilmeisesti tehdä eroa jäsenvaltion kansalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten välille asumisluvan osalta, sillä 120 prosentin minimipalkkavaatimusta sovelletaan molempiin ryhmiin.

Asumisluvan myöntämiseen liittyvät yleiset ehdot kuuluvat yksiselitteisesti jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio ei siten ole pätevä arvioimaan kyseisiä toimia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/271

---

(2004/C 84 E/0318)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3944/03

esittäjä(t): Dominique Souchet (NI) komissiolle

(22. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kalakantojen elvytys suunnitelmat

Neuvosto on antanut asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1), jonka 5 artiklassa tarkastellaan elvytys suunnitelmia ensisijaisesti sellaisten kalakantojen kestävälle hyödyntämiselle, jotka ovat turvallisten biologisten rajojen alapuolella. Voisiko komissio kertoa, mitä oikeusperustaa käytetään kyseisten elvytyssuunnitelmien yhteydessä, kun määritetään sellaisen kalastusalan yrityksen asemaa, jonka saaliiseen kuuluu lukuisia ohessa saaliiksi saatavia kalalajeja, joista monet, kuten turska, kummeliturska, kielikampela ja punakampela kuuluvat elvytyssuunnitelmien piiriin?

Voisiko komissio täsmentää, koskeeko kyseistä kalastusalusta yksi tai useampi kalakantojen elvytys-suunnitelma, ja mihin oikeusperustaan tai oikeusperustoihin asiassa nojaudutaan?

Siinä tapauksessa että alusta koskee yksiselitteisesti vain yksi elvytyssuunnitelma, voisiko komissio kertoa, mihin kriteereihin nojaudutaan päätettäessä alusta koskevasta elvytyssuunnitelmasta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

Kalastusalan yrityksen asemaa elvytys suunnitelmiin nähden ei ole määritelty, eikä sitä tästä syystä voida vahvistaa minkään oikeusperustan nojalla.

Elvytyssuunnitelmissa asetetaan pyyntisäännöt, joiden mukaan määräytyy suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) taso elvytyssuunnitelman toteuttamisaikana. Pyyntisääntöjen soveltamisesta seuraavat suurimmat sallitut saaliit määritellään joka vuosi TACeista ja kiintiöistä annettavassa asetuksessa. Myös elvytettävien kantojen ohessa pyydettyjen kantojen suurimmat sallitut saaliit määritellään TACeista ja kiintiöistä annettavassa asetuksessa, ja niissä otetaan huomioon se, missä määrin kannat ovat yhteydessä elvytettäviin kantoihin. Kalastusalan yritys, joka pyytää elvytettäviä kantoja tai niiden ohessa saaliiksi saatavia kantoja, on siis pyyntirajoitusten alainen saman oikeusperustan nojalla kuin kaikki muutkin kalastusalan yritykset.

Elvytyssuunnitelmiin voi sisältyä myös muita säännöksiä, kuten ponnistuksen rajoituksia tai tehostettuja valvontatoimia. Jos yritys pyytää yhtä kantaa, joka kuuluu yhden elvytyssuunnitelman piiriin, ja muita kantoja, jotka kuuluvat muiden elvytyssuunnitelmien piiriin, yrityksen on noudatettava kaikkiin asianomaisiin elvytyssuunnitelmiin liittyviä säännöksiä. Oikeusperusta, jonka nojalla yritys on sidottu noudattamaan elvytyssuunnitelmien säännöksiä, on elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 sekä itse elvytyssuunnitelma, joka on esitetty asetuksen muodossa ja joka on siten EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan mukaan ”kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa”.

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/271

---

(2004/C 84 E/0319)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3945/03

esittäjä(t): Marco Pannella (NI), Maurizio Turco (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(22. joulukuuta 2003)

Aihe:   Euroopan unionin varojen käyttö terroristijärjestöjen hyväksi ja palestiinalaishallinnolle suunnattujen varojen valvonta

Saksalaisen Stern-viikkolehden ja englantilaisen The Independent -päivälehden mukaan Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF ja Belgian poliisi ovat käynnistäneet tutkimukset Euroopan unionin varojen käytöstä, joita väitetään siirretyn eräälle palestiinalaiselle taistelujärjestölle, joka on suorassa vastuussa itsemurhaiskuista, joissa on menehtynyt israelilaisia siviilejä. Tutkimuksissa on lähdetty siitä, että palestiinalaishallinnolle tarkoitetut varat on suunnattu ”Al-Aqsa Martyr's Brigade” -järjestölle Saksassa ja Belgiassa toimivien alajärjestöjen kautta. Saksassa tutkimukset on käynnistetty Aachenista, mutta erään Verviers'ssä Belgiassa toimivan järjestön toimintaa tutkitaan myös. Esitettyjen syytösten mukaan nämä ryhmät olisivat anoneet varoja Euroopan unionilta maahanmuuttohankkeen tukemiseen, mutta nämä summat on ilmeisesti myöhemmin siirretty Al-Aqsa -järjestölle. Tämä järjestö kuuluu Euroopan unionin kieltämiin järjestöihin. Tässä yhteydessä on ilmeisesti kyse vain joistakin Belgian viranomaisten tekemistä tutkimuksista.

Euroopan komissio on kaiketi päättänyt myöntää 80 miljoonaa euroa vuodessa palestiinalaishallinnolle, jotta se voisi maksaa velkansa pienille yksityisyrityksille ja sosiaalipalveluyksiköille, sekä 10 miljoonaa euroa rauhanprosessin tukemiseen.

Edellä esitetyn perusteella pyytäisin komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

| — | Voiko komissio vahvistaa tai kumota OLAFin tämänhetkisiä tutkimuksia koskevat lehtiartikkelit sekä täsmentää, onko tässä kyse samoista tutkimuksista, joita Saksan ja Belgian viranomaiset tekevät? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio vahvistaa tai kumota OLAFin tämänhetkisiä tutkimuksia koskevat lehtiartikkelit sekä täsmentää, onko tässä kyse samoista tutkimuksista, joita Saksan ja Belgian viranomaiset tekevät?

| — | Onko komissio tietoinen muiden tutkimusten etenemisestä tai onko se riittävästi yhteydessä Saksan ja Belgian viranomaisten kanssa saadakseen tutkimuksia koskevia tietoja? |
| --- | --- |

—

Onko komissio tietoinen muiden tutkimusten etenemisestä tai onko se riittävästi yhteydessä Saksan ja Belgian viranomaisten kanssa saadakseen tutkimuksia koskevia tietoja?

| — | Voiko komissio täsmentää, mitä tutkimuksia se on käynnistänyt tarkistaakseen, ettei palestiinalaishallinnolle myönnettyjä varoja ole käytetty palestiinalaisten terroristijärjestöjen hyväksi? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio täsmentää, mitä tutkimuksia se on käynnistänyt tarkistaakseen, ettei palestiinalaishallinnolle myönnettyjä varoja ole käytetty palestiinalaisten terroristijärjestöjen hyväksi?

| — | Voiko komissio yksilöidä, mistä syystä hyväksytyt määrärahat, jotka myönnetään palestiinalaishallinnolle vuosittain, on tarkoitettu pienyritysten velkojen maksuun? Onko komissiolla tarkkoja raportteja Euroopan unionin palestiinalaishallinnolle tähän mennessä myöntämien varojen käyttötarkoituksista ja -tavoista? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio yksilöidä, mistä syystä hyväksytyt määrärahat, jotka myönnetään palestiinalaishallinnolle vuosittain, on tarkoitettu pienyritysten velkojen maksuun? Onko komissiolla tarkkoja raportteja Euroopan unionin palestiinalaishallinnolle tähän mennessä myöntämien varojen käyttötarkoituksista ja -tavoista?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissio haluaa selventää kysymyksen esittäneille parlamentin jäsenille, että Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF on käynnistänyt useita tutkimuksia yhteisön rahoituksen mahdollista väärinkäyttöä koskevien epäilyjen selvittämiseksi. Kyseinen rahoitus oli myönnetty palestiinalaishallinnon toimintabudjetin tukemiseksi sekä palestiinalaisten yhdistysten ja järjestöjen esittämien humanitaaristen ja kehittämishankkeiden avustamiseksi. Tutkimuksia tehdään parhaillaan tehokkaasti ja keskeytyksettä.

OLAF on valtioista riippumattomia yhdistyksiä ja järjestöjä koskevissa tutkimuksissaan tekemiensä havaintojen perusteella katsonut aiheelliseksi toimittaa toimivaltaisille oikeusviranomaisille tiettyjä asiatietoja, jotka eivät liity terroristijärjestöjen toiminnan rahoittamiseen. OLAF toimiikin näissä kysymyksissä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten kanssa ja tarjoaa niille aktiivisesti apuaan.

OLAFin käytettävissä tällä hetkellä olevien tietojen perusteella ei näytä siltä, että mainittujen tutkimusten välillä olisi yhteyttä, eikä ole myöskään näyttöä siitä, että komission myöntämiä varoja olisi käytetty unionin kieltämien terroristijärjestöjen toiminnan rahoittamiseen.

Jatkuvasta varojen puutteesta kärsivä palestiinalaishallinto on joutunut lykkäämään sosiaaliturvamaksujen ja yksityisyritysten saatavien maksamista, mikä on saattanut yritykset yhä vaikeampaan tilanteeseen ja lisännyt huomattavasti työttömyyttä. Siksi unionin 80 miljoonan euron avustusta käytetäänkin yksityissektorin saatavien ja rästissä olevien sosiaaliturvamaksujen maksamiseen. Rahoituksen käyttöön saamisen edellytyksenä on kuitenkin, että palestiinalaishallinnossa toteutetaan merkittäviä uudistuksia avustuserien maksamiseen liittyvien ehtojen mukaisesti.

Komissio on perustanut yhteistyötoimisto EuropeAidin alaisuuteen asiantuntija-apua antavan ryhmän, joka tarkastaa ja hyväksyy yksitellen kaikki rästissä olevat laskut ennen asiaan kuuluvien summien antamista käyttöön. Palestiinalaishallinto on tähän mennessä saanut käyttöönsä noin 6 miljoonaa euroa vuonna 2003 osoitetuista 80 miljoonasta eurosta. Kyseisen ryhmän tekemät tarkistukset varmistaa vielä jonkin jäsenvaltion tilintarkastuslautakunnasta lähetetty tilintarkastaja, joka tekee lisätarkastuksia ad hoc -sopimuksen nojalla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/273

---

(2004/C 84 E/0320)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3947/03

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(22. joulukuuta 2003)

Aihe:   Tukien myöntäminen innovatiivisille aurinkovoimaloille

Prioloon, Sisiliaan on tarkoitus rakentaa uuteen tekniikkaan perustuva sähkövoimala, joka pystyy ottamaan 360 parabolisen peilin avulla talteen uudentyyppistä termistä aurinkoenergiaa. Tätä hanketta kutsutaan Archimede-hankkeeksi. Uusiutuva energia, joka keksijän mukaan on ehdottaman puhdasta, maksaisi huomattavasti tavanomaista energiaa vähemmän. Tekniikkaa, jonka avulla auringon lämpöä varastoidaan ja saavutetaan riittävän korkeat lämpötilat turbiinien käyttämiseksi ja sähkön tuottamiseksi, on tarkoitus käyttää perinteisen sähkövoimalan yhteydessä. Turbiinia voidaan käyttää sekä kaasun polttoon perustuvalla että aurinkoenergiaan perustuvalla menetelmällä. Tällä menetelmällä voidaan tuottaa 20 megawattia sähköä päivässä ja mahdollisesti säästää noin 12 500 tonnia polttoöljyä vuodessa, joka kuluu keskimäärin vastaavaan tuotantoon. Lisäksi hiilidioksidipäästöjen arvioidaan olevan vuosittain noin 40 000 tonnia alhaisemmat kuin perinteisessä sähköntuotannossa. Archimede-voimala pystyy varastoimaan energiaa ja toimimaan myös öisin ja pilvisellä säällä.

Onko komissio tietoinen tästä uudentyyppisestä voimalasta?

Myönnetäänkö tällaisiin hankkeisiin rahoitusta etenkin Välimeren maita varten, joissa aurinkopäiviä on runsaasti?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio on tietoinen siitä, että Italian kansallinen sähköenergiavirasto (Ente Nazionale per l'Energia elettrica, ENEL) ja Euroopan ydinenergiajärjestö (ENEA) ovat alkaneet yhdessä tutkia Italiassa mahdollisuuksia keskittää aurinkovoimajärjestelmät sähköntuotantoon käyttämällä aurinkovoimalan tuottamaa höyryä ENELin nykyisen perinteisen sähköntuotantolaitoksen turbiinissa. Kyseessä on Priolossa toteutettava Archimede-hanke.

Hankkeen on määrä supistaa investointikustannuksia aurinkovoimalassa, joka käyttäisi nykyistä turbiini-generaattorikokonaisuutta ja jonka teho nousisi näin 760 megawatista (ENELin perinteisen voimalan teho) 780 megawattiin.

Kyseisen 20 megawatin aurinkovoimalahankkeen toteuttamiskustannuksiksi on arvioitu 48 miljoonaa euroa. Italian hallitus rahoittaa niistä 40 prosenttia ja ENEL 60 prosenttia.

Komissio tukee parhaillaan kolmea tämän alan hanketta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman (1998—2002) energiaosiosta. Komission rahoitusosuus hankkeissa on yhteensä 15 miljoonaa euroa, joka jakautuu lähes tasapuolisesti kolmen hankkeen kesken.

Kyseiset kolme hanketta sijoittuvat Etelä-Espanjaan, jossa on runsaasti auringonvaloa ja jossa hankkeet lisäksi hyötyvät syöttötariffeihin perustuvasta järjestelmästä. Espanjan hallitus maksaa nykyisin lähes 0,12 euroa kilowattitunnilta (kWh) sähkömarkkinoiden (siirto)hinnan lisäksi tukeakseen aurinkolämmön avulla sähköä tuottavan voimalaitoksen sähköntuotantoa.

Kokemus on osoittanut, että yhteisön rahoitusosuus on hankkeiden taloudellisen elinkelpoisuuden kannalta välttämätön, sillä se kattaa merkittävän osan tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärästä. Yhteisön rahoitusosuus on kuitenkin vain pieni osa hankkeiden kokonaiskustannuksista. Tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan hankkeiden epätavalliset ja innovatiiviset osat. Esimerkiksi maa- ja vesirakennushankkeiden tai turbiini-generaattorikokonaisuuden ei katsota kuuluvan tukikelpoisiin kustannuksiin. Tämä merkitsee sitä, että tällaisiin hankkeisiin on saatava niille tarkoitettuja lainoja.

Ensimmäinen kolmesta hankkeesta, Planta Solar 10 (sopimus NNE5-1999-356), pyrkii osoittamaan, että keskuskeräin-periaatteella toimiva 10 megawatin sähköntuotantolaitos (jonka vuotuinen sähköntuotanto on 20 gigawattituntia) on taloudellisesti elinkelpoinen. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat yli 30 miljoonaa euroa, tukikelpoiset kokonaiskustannukset lähes 17 miljoonaa euroa ja yhteisön rahoitusosuus lähes viisi miljoonaa euroa. Alkuperäiseen suunnitelmaan harkitaan parhaillaan teknistä muutosta, jossa ilmakeräimen sijaan käytetään kyllästetyn höyryn keräintä.

Toinen hanke, Solar Tres (sopimus NNE5-2001-369), koskee 15 megawatin voimalaa, joka käyttää samaa keskuskeräinteknologiaa kuin ensimmäinen hanke. Hankkeeseen sisältyy sulasuolaan perustuvaa energian varastointijärjestelmää koskevia innovatiivisia ratkaisuja. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 5 3 miljoonaa euroa, tukikelpoiset kokonaiskustannukset yli 15 miljoonaa euroa ja yhteisön rahoitusosuus viisi miljoonaa euroa. Hanke on aloitettu hiljattain. Komissiossa arvioidaan parhaillaan sopimuskauden kuuden ensimmäisen kuukauden jaksoa.

Kolmas hanke, Andasol (sopimus NNE5-2001-560), koskee 50 megawatin sähköntuotantolaitosta (jonka vuotuinen sähköntuotanto on yli 180 gigawattituntia). Hankkeessa käytetään aurinkolämpökouru-periaatetta yhdistettynä sulasuolaan perustuvaan varastointijärjestelmään. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat lähes 157 miljoonaa euroa, tukikelpoiset kokonaiskustannukset yli 14 miljoonaa euroa ja yhteisön rahoitusosuus viisi miljoonaa euroa. Myös tämä hanke on päässyt alkuun vasta hiljattain, joten sopimuskauden kuusi ensimmäistä kuukautta ovat vielä arvioimatta komissiossa.

Edellä mainitut kolme hanketta ovat suurimpia uusiutuviin energioihin perustuvia sähköntuotantolaitoksia ja ne ovat erittäin merkittäviä uusiutuvia energialähteitä koskevien komission toimien ja varsinkin uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä koskevan direktiivin 2001/77/EY (1) kannalta.

Parhaillaan käynnissä oleva tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kuudes puiteohjelma tarjoaa myös tukea uusiutuvaa energiaa koskeville innovatiivisille eurooppalaisille hankkeille. TTK:n kuudennen puiteohjelman ehdotuspyynnöt julkaistaan Internetissä komission Cordis-sivustolla.

Komissiossa tehdään lisäksi parhaillaan toteutettavuustutkimusta uusiutuvia energioita koskevien innovatiivisten rahoitusvälineiden luomisesta Johannesburgin uusiutuvan energian koalition tueksi (sopimus ENV.C.2./SER/2003/0068).

Suurin osa jäsenvaltioista myöntää tukea aurinkolämpöön perustuvaan energiantuotantoon saadakseen sen taloudellisesti kannattavaksi. Espanjassa tukea myönnetään yli kolme kertaa enemmän kuin mitä kilowattitunnin keskimääräinen hinta on järjestäytyneillä markkinoilla.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla (EYVL L 283, 27.10.2001).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/274 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/274

---

(2004/C 84 E/0321)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3961/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Jules Muis ja komission toiminta

Komission sisäisen tarkastusyksikön pääjohtaja Jules Muis totesi äskettäin, että Euroopan unionissa vallitseva byrokraattinen kulttuuri on tarpeen saada muutettua.

BBC:lle antamissaan lausunnoissa hän totesi, että komission virkamiehiä arvioidaan sen mukaan, miten he pystyvät olemaan aiheuttamatta ongelmia ja mukautumaan vallitseviin oloihin. Hän myönsi, että kyseisessä toimielimessä vallitsee salailun ja vaikenemisen kulttuuri.

Saman lähteen mukaan Jules Muis totesi, että muutosta edistävänä tekijänä toimiminen jää rikkomuksista ilmoittavien henkilöiden (whistleblowers) tehtäväksi, koska ihmisillä on vaikeuksia puhua toisilleen totta.

Vaikka komissaari Kinnockin ponnistelut yrittää ratkaista kyseinen toimintakulttuuriin liittyvä ongelma onkin tunnustettava, komission sisäisen tarkastuksen vastuuhenkilö toteaa, että johdon on välttämättä toimittava paremmin ja tehokkaammin kuin se on viime vuosina toiminut.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Miten komissio kommentoi komission sisäisen tarkastusyksikön pääjohtajan lausuntoja? |
| --- | --- |

—

Miten komissio kommentoi komission sisäisen tarkastusyksikön pääjohtajan lausuntoja?

| — | Miten esille tuodut seikat ovat voineet komission käsityksen mukaan vaikuttaa sen toimintaan? |
| --- | --- |

—

Miten esille tuodut seikat ovat voineet komission käsityksen mukaan vaikuttaa sen toimintaan?

| — | Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä edistääkseen avoimuutta ja lopettaakseen väitteiden mukaisen salailun ja vaikenemisen kulttuurin? |
| --- | --- |

—

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä edistääkseen avoimuutta ja lopettaakseen väitteiden mukaisen salailun ja vaikenemisen kulttuurin?

| — | Millaisiksi komissio arvioi jo toteutettujen toimenpiteiden tulokset? |
| --- | --- |

—

Millaisiksi komissio arvioi jo toteutettujen toimenpiteiden tulokset?

| — | Mitkä ovat komission mielestä tehokkaimmat ja asianmukaisimmat tavat, joilla komission virkamiesten keskuuteen saadaan juurrutettua kunnioitus ja luottamus lausuntojen mukaan tarpeellista johtajuutta kohtaan? |
| --- | --- |

—

Mitkä ovat komission mielestä tehokkaimmat ja asianmukaisimmat tavat, joilla komission virkamiesten keskuuteen saadaan juurrutettua kunnioitus ja luottamus lausuntojen mukaan tarpeellista johtajuutta kohtaan?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

EU:n toimielinten virkamiehet voivat antaa lausuntoja henkilöstösäännöissä määritellyllä tavalla, ja sisäisellä tarkastusyksiköllä, jota viranomaisena kyseiset säännöt sitovat, on tarkastustoiminnan edellyttämä riippumattomuus.

Kysymyksen esittäjälle ilmoitetaan, että komissio on selvästi ja erittäin tarkoituksellisesti organisaatio, jonka tavoitteena on muuttua laajasti ja radikaalisti nykyaikaisemmaksi. Uudistamisstrategiaa koskevassa valkoisessa kirjassa (1), joka esitettiin maaliskuussa 2000, sovittuja välttämättömiä laajoja muutoksia varten olevat välineet on luotu ja ne ovat toimintavalmiina. Ohjelma sen saavuttamiseksi on toteutettu suunnittelusta täytäntöönpanoon saakka nopeammin ja suhteessa alhaisemmilla kustannuksilla kuin vastaavissa organisaatioissa siitä huolimatta, että se edellytti huomattavia lakimuutoksia ja yksityiskohtaisia muutoksia organisaatiossa ja henkilöstössä. Yhä edelleen jatkuvat huomattavat taloudelliset säästöt ovat sen yksi seuraus. Tällaiset edut osoittavat sitä tasoa, jolla työntekijät ja hallinto sekä ne, joilla oli päävastuu muutosten suunnittelusta, täytäntöönpanosta ja niiden jatkuvuuden varmistamisesta, yleisesti toteuttivat uudistuksen. Teot ovat objektiivisesti arvioiden arvovaltaisempia kuin sanat, kuten monessa muussakin asiassa.

Kuten komissio on tehnyt selväksi uudistuksen alusta alkaen, organisaation järjestelmät ja rakenteet (ja näin ollen hallintokuviot ja suhteet), joita on käytetty yleensä vuosien ajan, muodostavat sen kulttuurin. On järkevää ymmärtää, että samalla kun vanhentuneita ja riittämättömiä käytäntöjä kehittyy organisaatiossa ajan mittaan ja useista erilaisista sekä kasautuneista syistä, uudenaikaiset ja parannetut järjestelmät, rakenteet, hallinto ja suhteet otetaan myös käyttöön vähitellen ja käytäntöjä mukauttaen eikä saman tien.

Komissio on tietoinen siitä, että organisaatiouudistuksia pitää ohjata ja suunnitella, ja siksi komission uudistuksilla on sen lisäksi, että niillä on tarjottu parannuksille pohja, järjestelmällisesti käytetty keinoja niiden toteuttamiseksi. Näihin keinoihin kuuluu esimerkiksi kansainvälisesti tunnettujen sisäisen valvonnan standardien käyttöönotto, henkilöstön koulutukseen osallistumisen kolminkertaistaminen, kattava sisäinen tarkastus, pakollinen tehtävien vaihto viiden vuoden välein kaikille johtavassa asemassa oleville ja sille henkilöstölle, jonka tehtäviin kuuluu rahan ja sopimusten hallinta, vuotuinen henkilökunnan yksilöllinen arviointi ja ylennysehdot, jotka ovat tiukasti sidoksissa saavutettuun tulokseen, yksilöllisten vastuiden määrittely, strateginen suunnittelu ja ohjelmointi tehtävien ja henkilöstön määrän paremman tasapainon saavuttamiseksi ja paljon muuta, josta osittain kerrotaan alla. Tällaisilla järjestelmällisillä uudistuksilla on huomattavampi vaikutus toimintatapojen muuttamisen tekijänä kuin kehotuksilla olisi ollut.

On ilmeistä, että uudistusprosessi on edistänyt jatkuvaa järjestelmällistä itsearviointia ja selvitystä, kuten oli tarkoituskin. Tämän seurauksena jo olevat ongelmat käyvät ilmi, ja niitä ratkaistaan järjestelmällisesti ja avoimesti. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että riippumattomat tutkimukset osoittavat kehityksen edenneen pidemmälle kuin uudistusstrategiaa koskevassa valkoisessa kirjassa ennakoitiin.

Uudistuksen nimenomaisen tarkoituksen, avoimuuden lisäämisen keskipisteenä ovat maaliskuussa 2000 annetussa uudistusstrategiaa koskevassa valkoisessa kirjassa luodut pääjohtajien vuosittaiset toimintakertomukset, jotka otettiin käyttöön kaikkialla komissiossa vuodesta 2001 lähtien osana toiminto-johtamista. Jokaisen pääjohtajan tulee antaa laaja selostus pääosastonsa toiminnasta ja liittää siihen todistus sen vakuudeksi, että voimavarat käytettiin niihin tarkoituksiin, joihin ne pitikin käyttää. Sen lisäksi hänen tulee selostaa vaikeuksista, kiinnittää huomiota havaittuihin heikkouksiin johdossa tai muualla, ja ehdottaa erityisiä toimia niiden parantamiseksi. Komissio antaa joka vuosi yhteisen yhteenvetoraportin vuosittaisista toimintakertomuksista. Se ja kaikki muut kertomukset lähetetään Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle. Esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen presidentti on kuvannut järjestelmää, joka on nyt kokemuksen myötä vielä jalostuneempi, ”todellisena johtamisen vallankumouksena”, joka on ”odottamattoman avoin”. Tutkimus ja toiminta, joita pidetään vuosittaisen toimintakertomuksen suorana seurauksena, selvästi edellyttävät suoraa vuorovaikutusta ja tehokasta seurantaa, ja johtavat niihin. Tällaiset tosiseikat ovat kysymyksessä väitetyn salailun vastaisia.

Samalla laajan uudistusstrategian tuloksena jokaisen pääosaston sisäisellä tarkastusosastolla ja sisäisellä tarkastuskapasiteetilla on ollut ja on edelleenkin myönteisiä vaikutuksia lukuisilla sisäiseen tarkastukseen liittyvillä alueilla. Tätä tukee tarkastuksen kohteena olleiden korkea hyväksymisaste tarkastusten perusteella annetuille suosituksille, joka osoittaa halukkuutta vastata tosiasioihin perustuvaan tutkimukseen ja olennaisiin suosituksiin vilpittömästi ja tehokkaasti. ”Vaikenemalla” ei olisi voitu varmistaa tällaisia tuloksia.

Komissio on myös sisällyttänyt uusiin henkilöstösääntöihin selkeytetyt ja ajan tasalla olevat ilmiantoja koskevat järjestelyt, joiden tarkoituksena on kohentaa virkamiesten kykyä täyttää heidän henkilöstösääntöjen mukainen velvollisuutensa ilmoittaa epäillystä väärinkäytöksestä johdolle tai OLAF:lle. Esimerkiksi silloin, kun OLAF tai virkamiehen oma toimielin ei ole toiminut riittävän nopeasti, virkamiehet voivat osoittaa näyttönsä muiden toimielinten puheenjohtajille. Hyvässä uskossa mahdollisesta väärinkäytöksestä ilmoituksen tehneiden virkamiesten ammatin ja uran turvaamiseksi olevia järjestelyitä on myös parannettu olennaisin muutoksin komissiossa. Kyseiset säännökset, jotka ovat kaukana ”vaikenemiseen” rohkaisemisesta, helpottavat millaisen tahansa epäillyn väärinkäytöksen todisteiden ilmoittamista.

Komissio antoi 10. helmikuuta 2004 hallinnonuudistuksen edistymistä koskevan kertomuksen (2) viimeisimmän osan. Kertomuksessa osoitetaan, että hallinnonuudistusta koskevassa valkoisessa kirjassa säädetystä 98 toimesta 96 tointa on pantu täytäntöön alle neljässä vuodessa sen julkaisemisesta ja loput pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön tänä vuonna. Kysymyksen esittäjää kehotetaan tutustumaan kyseiseen kertomukseen, jotta hän voi perehtyä kattavan uudistuksen laajuuteen ja sisältöön sekä saada yksityiskohtaisen vastauksen neljänteen kysymykseensä, jonka aiheena on ”millaisiksi komissio arvioi jo toteutettujen toimenpiteiden tulokset”.

Komissio pitää nopeasti saavutettua ja laajaa kehitystä todisteena hyvästä edistyksestä, mutta ei täydellisyydestä. Siksi se painottaa edelleen, että kuten missä tahansa perusteellisessa uudistusohjelmassa, aina on mahdollista tehdä parannuksia ja jatkuva soveltaminen on aina välttämätöntä. Nykyiset komission jäsenet jatkavat työskentelyä siltä pohjalta, ja rohkaisevat seuraavaa komissiota ymmärtämään, että liikkeen on jatkuttava, ja toimimaan sen mukaisesti. Komissio pitäytyy kuitenkin realistisena ja kehottaa olemaan uskomatta harhakuviin, joiden mukaan organisaation tavat periytyvät eteenpäin, ja turhiin toiveisiin, joiden mukaan uudistamismuutosten täysi vaikutus voisi olla kaikkialla ja välittömästi kaikkien nähtävillä. Tehokas uudistus on prosessi eikä yksi ainoa tapahtuma. Se on turhauttavaa, mutta välttämätöntä.

Tehokkain ja tärkein keino kysymyksessä viitatun kunnioituksen ja luottamuksen juurruttamiseksi on, että komissiolla on jatkossakin tahtoa painottaa oikealla tavalla ja johdonmukaisesti johdon taitoja ja laatua. Lisäksi sen on tehtävä muutoksia ja säätöjä siellä, missä niitä tarvitaan ja missä se on mahdollista, jotta tulevaisuudessa ei jäädä kehityksestä jälkeen tai omaksuta tapoja, jotka estäisivät toimielimen toiminnan monikansallisena viranomaisena, jonka vastuut ovat ainutlaatuisia. Tällaisen kehityksen jatkamiseksi komissio aikoo tulevaisuudessakin ottaa tutkittavakseen henkilökunnan, sisäisen valvonnan järjestelmistä vastaavien, sisäisten ja ulkoisten tarkastajien ja Euroopan parlamentin vastuuvapaudesta päättämistä koskevan menettelyn yhteydessä tekemiä huomioita käytännöstä, tulevista yksilöidyistä työtehtävistä ja suosituksista.

---

(1)  KOM(2000) 200 lopullinen.

(2)  KOM(2001) 115 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/277 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/277

---

(2004/C 84 E/0322)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3962/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Portugali — tiemaksut ja tila-autot

Äskettäin julkistettujen tietojen mukaan tietyn merkkisillä tila-autoilla (erityisesti Chrysler ja Kia) ajavat maksavat Portugalin moottoriteillä liikennöidessään alhaisimman tiemaksun (luokka I), kun taas muista, samoilla ominaisuuksilla varustetuista ajoneuvoista peritään korkeampi tiemaksu.

Portugalin talousministeri on ilmoittanut, että mainitusta kohtelusta jo hyötyvien automerkkien ohella AutoEuropa-tehtaassa valmistetuista tila-autoista perittäisiin myös I-luokan mukainen maksu, mutta tällaista ei ole vielä toteutettu.

Kyseiset erisuuruiset tiemaksut rasittavat erityisesti suurperheitä, joiden on käytännöllisesti katsoen pakko käyttää edellä mainitun tyyppisiä ajoneuvoja.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Onko komissio tietoinen, että Portugalissa on moottoriteillä käytössä erisuuruinen tiemaksu tila-autoille? |
| --- | --- |

—

Onko komissio tietoinen, että Portugalissa on moottoriteillä käytössä erisuuruinen tiemaksu tila-autoille?

| — | Minkä arvion komissio tekee tilanteesta syrjinnän kieltävän periaatteen ja sisämarkkinoilta vaadittujen tasapuolisten toimintaedellytysten perusteella? Eikö komissio katso, että itse asiassa kyse on näiden periaatteiden rikkomisesta? |
| --- | --- |

—

Minkä arvion komissio tekee tilanteesta syrjinnän kieltävän periaatteen ja sisämarkkinoilta vaadittujen tasapuolisten toimintaedellytysten perusteella? Eikö komissio katso, että itse asiassa kyse on näiden periaatteiden rikkomisesta?

| — | Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä estääkseen tilanteen jatkumisen tällaisena, sillä kyse ei ole pelkästään vilpillisestä kilpailusta, vaan sosiaalisesta rangaistuksesta suurperheitä kohtaan? |
| --- | --- |

—

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä estääkseen tilanteen jatkumisen tällaisena, sillä kyse ei ole pelkästään vilpillisestä kilpailusta, vaan sosiaalisesta rangaistuksesta suurperheitä kohtaan?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Veroja sekä tie- ja käyttömaksuja säätelevä yhteisön oikeudellinen väline on direktiivi 1999/62/EY (1). Direktiiviä sovelletaan ainoastaan 12 tonnin ja sitä raskaampiin tavaraliikenteen ajoneuvoihin. Jäsenvaltioiden, jotka asettavat tiemaksuja alle 12 tonnin painoisille ajoneuvoille, kuten yksityisautoille, ei tarvitse noudattaa direktiiviin 1999/62/EY sisältyviä säännöksiä, koska kyseiset maksut eivät kuulu sen soveltamisalaan.

Se, asettavatko jäsenvaltiot tiemaksuja muille kuin direktiivin 1999/62/EY soveltamisalaan kuuluville ajoneuvoille vai eivät, on toissijaisuusperiaatteen alaisuuteen kuuluva asia, jota koskevat päätökset voidaan tehdä tehokkaammin jäsenvaltioiden tasolla ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. Tiemaksut asetetaan yleensä ajoneuvojen ominaisuuksien ja maksullisen tien käyttöedellytysten mukaan: maksut ovat yleensä korkeammat suuremmilla ajoneuvoilla, ne saattavat olla korkeammat saastuttavilla ajoneuvoilla ja ne ovat yleensä korkeampia ruuhka-aikoina tietä käyttäville jne.

Komissio ei ole tietoinen siitä, millä edellytyksillä tiemaksuja Portugalissa tarkkaan ottaen sovelletaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin erimallisiin suuriin henkilöajoneuvoihin. Komissio ottaa yhteyttä Portugalin viranomaisiin saadakseen asiasta lisäselvityksiä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä (EYVL L 187, 20.7.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/278 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/278

---

(2004/C 84 E/0323)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3979/03

esittäjä(t): Joan Valivé (ELDR) komissiolle

(6. tammikuuta 2004)

Aihe:   Rakentamissääntöjen noudattamatta jättäminen Ibizalla

Baleaarien alueneuvoston on määrä hyväksyä 18. joulukuuta 2003 vero- ja hallintoasioita koskeva lakiesitys. Tämän lakiesityksen kahdeksannessatoista lisämääräyksessä sanotaan selkeästi, että lain tullessa voimaan Ibizan suojellulla ranta-alueella sijaitsevat yksittäiset omakotitalot saavat olla siellä laillisesti sillä edellytyksellä, että

| a) | talot eivät sijaitse 250 metrin etäisyydellä merenrannasta olevalla yhtenäisellä rantakaistaleella, |
| --- | --- |

a)

talot eivät sijaitse 250 metrin etäisyydellä merenrannasta olevalla yhtenäisellä rantakaistaleella,

| b) | talot eivät sijaitse 250 metriä korkeammalla merenpinnasta, |
| --- | --- |

b)

talot eivät sijaitse 250 metriä korkeammalla merenpinnasta,

| c) | talot eivät sijaitse Baleaarien aluehallituksen 26. heinäkuuta 1990 lopullisesti hyväksymissä aluesuunnittelua koskevissa lisämääräyksissä Α-vyöhykkeeksi luokitellulla alueella ja että |
| --- | --- |

c)

talot eivät sijaitse Baleaarien aluehallituksen 26. heinäkuuta 1990 lopullisesti hyväksymissä aluesuunnittelua koskevissa lisämääräyksissä Α-vyöhykkeeksi luokitellulla alueella ja että

| d) | laillistamispyynnön yhteydessä esitetään erityisesti haittavaikutusten lieventämiseen tähtäävä maiseman ennallistamista koskeva ehdotus. |
| --- | --- |

d)

laillistamispyynnön yhteydessä esitetään erityisesti haittavaikutusten lieventämiseen tähtäävä maiseman ennallistamista koskeva ehdotus.

Coronassa Santa Agnèsissa erityisen tärkeällä luonnonalueella on eräs vuonna 1991 rakennettu talo. Alue kuuluu myös yhteisön tärkeinä pitämiin alueisiin ja lintujen erityissuojelualueisiin. Edellä mainitussa lakiesityksessä sanotaan, ettei taloja saa rakentaa vuorelle, mutta kyseinen talo on rakennettu juuri vuorelle. Baleaarien alueparlamentin luonnonalueista vuonna 1991 antamassa laissa kielletään nimenomaan vuorelle rakentaminen. Sitä paitsi useissa EU-direktiiveissä on vastaavanlaisia suojelualueita koskevia säännöksiä.

Katsooko komissio, että tällainen rakentamissääntöjen noudattamatta jättäminen on vastoin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (1)? Mihin toimiin komissio voi ryhtyä tilanteissa, joissa rikotaan kestävän kehityksen yleistä periaatetta, varsinkin kun kyseessä on erityisen tärkeä luonnonalue ja vielä yhteisön tärkeänä pitämä luontotyyppi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomat seikat liittyvät sellaisiin maankäyttösäännöksiin, jotka eivät kuulu komission toimivaltaan. Itse asiassa luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (2) 6 artiklaa sovelletaan kaikkiin suunnitelmiin ja hankkeisiin, jotka eivät suoraan liity Natura 2000 -alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia mutta jotka saattavat vaikuttaa merkittävästi tähän alueeseen. Komissio katsoo, ettei hallinnollisia toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan laillinen asema yksittäiselle omakotitalolle Natura 2000 -alueella, voida pitää edellä mainitun neuvoston direktiivin 6 artiklassa tarkoitettuna suunnitelmana tai hankkeena. Lisäksi Santa Agnès de Coronassa sijaitseva talo on kysyjän mukaan rakennettu vuonna 1991, toisin sanoen kolme vuotta ennen direktiivin 92/43/ETY voimaantuloa ja yhdeksän vuotta ennen kuin Espanjan viranomaiset syyskuussa 2000 osoittivat kohteen yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi ES0000241 (Costa dels Amunts). Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei mainittu toimenpide ole millään tavalla neuvoston direktiivin 92/43/ETY vastainen.

Perussopimusten valvojana komissio varmistaa yhteisön lainsäädännön noudattamisen jäsenvaltioissa ja ryhtyy toimenpiteisiin aina, kun sillä on näyttöä lainsäädännön rikkomisesta, ja erityisesti, kun on kyse Natura 2000 -alueista.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/279 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/279

---

(2004/C 84 E/0324)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3988/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission jäsen Solbes Miran ja Eurostatin välisen tietojenvaihdon manipulointi

Komission sisäinen tarkastaja Jules Muis kertoi 24. syyskuuta 2003 antamassaan selonteossa tapahtumista, joista voi päätellä, että komission jäsen Solbes Miran kabinetin ja Eurostatin välistä tietojenvaihtoa on manipuloitu. Selonteon mukaan Eurostatista Solbes Miran kabinettiin kesällä 2002 lähetetyssä muistio-luonnoksessa mainittiin datashopverkkoon liittyvä ”pimeä kassa”, mutta näitä tietoja ei enää ollut lopullisessa versiossa.

Muis kirjoitti selonteossaan, että syytä tämän tärkeän tiedon poisjättämiseen ei tiedetä. Asiasta vastaavan komission jäsenen kabinetin mukaan muistioluonnoksen vastaanottamisen yhteydessä pyydettiin tekemään joitakin muodollisia muutoksia ja selventämään tiettyä sopimusosapuolta koskevaa tekstiä. Kabinetti ei omien sanojensa mukaan pyytänyt missään vaiheessa poistamaan datashopverkkoa koskevia tärkeitä tietoja. Talousarvion valvontavaliokuntaan 15. marraskuuta 2003 lähetetyssä muistiossa ”Eurostat: Les accusations et les griefs” Yves Franchet väittää kesällä 2002 kehottaneensa tiedottamaan Solbes Miran kabinetille kaikista OLAFille välitetyistä tiedoista.

Voiko komissio lähettää minulle kopiot yllä mainitun muistion luonnoksesta sekä sen lopullisesta versiosta?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt selvittääkseen, kuka on poistanut lopullisesta luonnoksesta ”pimeää kassaa” koskevat kohdat? Onko tehty tätä asiaa koskeva hallinnollinen tutkimus? Ellei ole, miksi ei? Jos on, mitkä olivat tulokset?

Onko tavanomainen käytäntö komissiossa, että komission jäsenten kabinetti neuvottelee asiasta vastaavien osastojen kanssa sille annettavien muistioiden sisällöstä luonnosten pohjalta, vai oliko mainittu tapaus poikkeus?

Tiesikö asiasta vastaava komission jäsen näistä neuvotteluista? Työskenteleekö muistion sisällöstä Eurostatin kanssa neuvotellut virkamies edelleen Solbes Miran kabinetissa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Komissio toimitti kysymyksessä mainitut muistion luonnoksen ja sen lopullisen version 5. heinäkuuta 2000 tehdyn puitesopimuksen III liitteen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti 2. joulukuuta 2003 talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle Diemut Theatolle, vuoden 2002 vastuuvapausasian esittelijälle Bayonalle ja vuoden 2001 vastuuvapausasian esittelijälle Casacalle.

Komissio toimitti kirjeitse tapahtumien kulusta asianosaisilta kysymällä ja sisäisen tarkastuksen tutkimustulosten perusteella muodostetun kuvauksen samana päivänä samoille kolmelle jäsenelle.

Tapahtumien kulku on myös kuvattu komission yhteisvastauksessa Christopher Heaton-Harrisin esittämiin kysymyksiin E-0169/04—E-0171/04 (1) ja yleisen talousarvion 2002 vastuuvapautta koskevaan kyselyyn PE 338.732/FIN.

Kuten kysymyksen esittäjä tietää, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) tutkii Eurostatin tapahtumia, ja komissio harkitsee sen tutkimuksen perusteella, onko asianmukaista tehdä lisää hallinnollisia tutkimuksia.

Asiassa ei käyty neuvotteluja. Tavanomainen käytäntö on pyytää selvennystä ja lisäselityksiä yksiköiden laatimista teksteistä.

Viimeiseen kysymykseen vastataan kuten edellä, eli asiassa ei käyty neuvotteluja. Eurostatista tuolloin vastuussa ollut kabinetin jäsen on lähtenyt kabinetista.

---

(1)  Katso sivu 327.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/280 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/280

---

(2004/C 84 E/0325)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3994/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kulttuuri- ja kieliohjelma

Kulttuuria ja kieliä koskevalla puiteohjelmalla, jonka kokonaismäärärahat ovat 39 miljoonaa euroa, on tarkoitus edistää kulttuurivuoropuhelua sekä Euroopan kansojen kulttuurin ja historian keskinäistä tuntemusta.

Voiko komissio kertoa, montako hanketta ja mitkä hankkeet rahoitettiin vuonna 2002 sekä mitkä olivat niiden tulokset?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että täydellinen ja yksityiskohtainen luettelo Kulttuuri 2000 -ohjelmasta vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2003 tuetuista hankkeista (samoin kuin edunsaajaorganisaatioista, hankkeisiin osallistuneista kumppaneista ja myönnetyistä tukimääristä) on Internetissä seuraavassa osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_fr.html).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/280 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/280

---

(2004/C 84 E/0326)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3995/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tietoyhteiskuntaa koskevat hankkeet

Viidennessä tutkimuksen puiteohjelmassa oli suunniteltu mittauksia ja kokeita vaativaa toimintaa, johon liittyi viisi yhteensä 46 miljoonan euron arvoista tarjouspyyntöä ajanjaksolla heinäkuu 1999 — maaliskuu 2002.

Voiko komissio julkaista kyseisten tarjouspyyntöjen tuloksena hyväksytyt hankkeet, näiden kansallisuudet, hylättyjen hankkeiden määrän ja syyt niiden hylkäämiselle? Onko saadut tulokset lisäksi tarkistettu?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 2004)

Kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskeva erityisohjelma (osa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidettä puiteohjelmaa (TTK) 1998—2002) tuotti yli 2 400 sopimusta, joista 245 koski yleisluontoisia mittauksia ja testauksia.

Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee viittä yleisluontoisia mittauksia ja testauksia koskevassa osiossa julkaistua tarjouspyyntöä, joiden alustava talousarvio oli 47 miljoonaa euroa.

TTK:n viidennen puiteohjelman yhteydessä järjestettyjen viiden tarjouspyynnön perusteella on rahoitettu yhteensä 75 hanketta, joissa yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 56 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaiset tiedot hankkeista löytyvät Cordis-sivuston hanketietokannasta (http://www.cordis.lu).

Kuusikymmentä ehdotusta jäi ilman rahoitusta joko siksi, että riippumattomat arvioitsijat pitivät niiden laatua puutteellisena tai siksi, että samasta aiheesta oli tehty kilpaileva ehdotus, jonka katsottiin olevan parempilaatuinen.

Useimmat sopimuksista ovat vielä voimassa, ja niiden tulokset sisällytetään parhaillaan toteutettavaan hankkeeseen, jossa arvioidaan kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskevasta ohjelmasta rahoitettujen, jo päättyneiden hankkeiden tuloksia ja sosioekonomisia vaikutuksia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/281 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/281

---

(2004/C 84 E/0327)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3996/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Uudet työskentelytavat ja sähköisen kaupan kehitys

Uusien työskentelytapojen luomiseen ja sähköisen kaupan kehitykseen tähtäävässä avaintoiminnossa, joka kuuluu viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan, suunniteltiin julkistettavaksi joukko tarjouspyyntöjä vuosina 1999-2001.

Voiko komissio kertoa, montako tarjouspyyntöä julkistettiin, mitkä hankkeet hyväksyttiin niiden tuloksena sekä jokaiselle hyväksytylle hankkeelle myönnetyn avustuksen määrän? Onko komissio myös tarkistanut, että toteutetut toimet onnistuivat hyvin?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Uusia työtapoja ja sähköisen kaupankäynnin kehitystä koskevan toisen avaintoiminnon osana järjestettiin mainittuna ajanjaksona (1999—2001) yhdeksän tarjouspyyntöä.

Tiedot näihin tarjouspyyntöihin perustuvista hankkeista ovat saatavilla Cordis-sivustossa (1), jolla voi tehdä hakuja avaintoiminnon, maan, sopimustyypin ja yhteistyökumppanin mukaan.

Toisen Internet-osoitteen (2) kautta pääsee tutustumaan asiakirjaan, jossa esitetään yhteenvedonomainen kokonaiskatsaus kyseisen ajanjakson aikana toteutettuihin toisen avaintoiminnon hankkeisiin.

Kaikista tietoyhteiskunnan teknologioita koskevan ohjelman toiminnoista laaditaan parhaillaan arviointia. Toinen avaintoiminto sisältyy kyseiseen ohjelmaan. Alustava arviointiraportti valmistuu huhtikuun 2004 lopulla ja raportin lopullinen versio lokakuun 2004 lopulla.

---

(1)  http://www.cordis.lu/ist/projects/projects.htm

(2)  http://www.cordis.lu/ist/ka2/report.htm#ar2001

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/281 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/281

---

(2004/C 84 E/0328)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4003/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Laivojen kulkusyvyys Straubingin ja Vilshofenin välisellä väylällä (Tonava)

Van Miertin raportissa vaaditaan Tonavalla kulkeville laivoille ympärivuotista 2,5 metrin kulkusyvyyttä Straubingin ja Vilshofenin välisellä väylällä. Tämä voitaisiin toteuttaa vain patoja rakentamalla, minkä seurauksena Etelä-Saksan merkittävän jokialueen ekosysteemi häiriintyisi.

Mikä on komission arvio siitä, että

| 1. | Straubingin ja Vilshofenin väliset padot eivät ole luontotyyppidirektiivin eivätkä lintudirektiivin mukaisia ja että ne rikkovat Euroopan unionin vesipolitiikkaa koskevaa puitedirektiiviä, jolla pyritään estämään vesistöjen huononeminen; |
| --- | --- |

1.

Straubingin ja Vilshofenin väliset padot eivät ole luontotyyppidirektiivin eivätkä lintudirektiivin mukaisia ja että ne rikkovat Euroopan unionin vesipolitiikkaa koskevaa puitedirektiiviä, jolla pyritään estämään vesistöjen huononeminen;

| 2. | Saksan liittopäivät hylkäsi patohankkeen 7. kesäkuuta 2002 ekologisista ja taloudellista syistä kattavan asiantuntijalausunnon kuulemisen seurauksena, ja sen selvä enemmistö kannatti vaihtoehdon A mukaisia jokiväylän parannustöitä; |
| --- | --- |

2.

Saksan liittopäivät hylkäsi patohankkeen 7. kesäkuuta 2002 ekologisista ja taloudellista syistä kattavan asiantuntijalausunnon kuulemisen seurauksena, ja sen selvä enemmistö kannatti vaihtoehdon A mukaisia jokiväylän parannustöitä;

| 3. | Tonava-työryhmän suosituksissa Wienin ja Mustanmeren välisen väylän syvyydeksi kaavaillaan 2,5:tä metriä, joka olisi voimassa 94 prosenttia liikennekaudesta; |
| --- | --- |

3.

Tonava-työryhmän suosituksissa Wienin ja Mustanmeren välisen väylän syvyydeksi kaavaillaan 2,5:tä metriä, joka olisi voimassa 94 prosenttia liikennekaudesta;

| 4. | 2,5 metrin ympärivuotisen kulkusyvyyden takaaminen myös Itävallassa, Unkarissa, Kroatiassa, Bulgariassa ja Romaniassa johtaisi viimeisten luonnonmukaisten jokimaisemien häviämiseen? |
| --- | --- |

4.

2,5 metrin ympärivuotisen kulkusyvyyden takaaminen myös Itävallassa, Unkarissa, Kroatiassa, Bulgariassa ja Romaniassa johtaisi viimeisten luonnonmukaisten jokimaisemien häviämiseen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Kysymyksessä mainittua aluetta on ehdotettu luontotyyppidirektiivin (1) mukaiseksi yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Alue DE 7142301, Straubingin ja Vilshofenin välinen osuus Tonavasta, kattaa 4 548 hehtaarin (ha) laajuisen alueen.

Sen enempää luontotyyppidirektiivissä kuin lintudirektiivissäkään (2) ei kielletä vedenpinnan sääntelyn kaltaisia hankkeita. Luontotyyppidirektiivin 6 artikla sisältää menettelyjä ja edellytyksiä niiden vaikutusten arvioimiselle, joita hankkeista voisi suojelluille alueille aiheutua. Tällä hetkellä komission tiedossa ei ole näyttöä yhteisön lainsäädännön rikkomisesta. Lukuisia vaihtoehtoja on ymmärrettävästi harkittu, ja Saksan liittopäivien kannattama vaihtoehto A todellakin on ympäristön kannalta arkaluontoisin.

Yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin (3) (WFD, vesipuitedirektiivi) osalta komissio kannattaa 2. ja 3. joulukuuta 2003 pidetyssä Tonavan suojelukomission (ICPDR) täysistunnossa tehtyä päätöstä, jonka mukaan

| | ICPDR






  a) | ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) suuntaviivoiksi, jonka selittävässä muistiossa erityisesti painotetaan, kuinka tärkeää on, että TEN-hankkeet ovat EU:n ympäristölainsäädännön, kuten vesipuitedirektiivin, mukaisia; |
| --- | --- | --- |

ICPDR

a)

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) suuntaviivoiksi, jonka selittävässä muistiossa erityisesti painotetaan, kuinka tärkeää on, että TEN-hankkeet ovat EU:n ympäristölainsäädännön, kuten vesipuitedirektiivin, mukaisia;

| b) | toteaa, että jokaisen hankkeen osalta on tehtävä kattava integroitu ympäristövaikutusarvio ja että hankkeiden on oltava vesipuitedirektiivin mukaisia, mukaan luettuna periaate vesistöjen huononemisen estämisestä; |
| --- | --- |

b)

toteaa, että jokaisen hankkeen osalta on tehtävä kattava integroitu ympäristövaikutusarvio ja että hankkeiden on oltava vesipuitedirektiivin mukaisia, mukaan luettuna periaate vesistöjen huononemisen estämisestä;

| c) | kehottaa sopimuspuolia keskustelemaan asiasta liikenneasioista vastaavien ministeriöidensä kanssa ja varmistamaan, että edellä mainitusta vallitsee yhteisymmärrys. |
| --- | --- |

c)

kehottaa sopimuspuolia keskustelemaan asiasta liikenneasioista vastaavien ministeriöidensä kanssa ja varmistamaan, että edellä mainitusta vallitsee yhteisymmärrys.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

(2)  Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979). Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 91/244/ETY, annettu 6 päivänä maaliskuuta 1991 (EYVL L 115, 8.5.1991).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/282 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/282

---

(2004/C 84 E/0329)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4007/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(8. tammikuuta 2004)

Aihe:   Varautuminen maanjäristysten seurausten lieventämiseen

Açoriano Oriental -lehden 16. joulukuuta 2003 ilmestyneen numeron mukaan Portugalin seismologisen yhdistyksen (SPES) puheenjohtaja väitti riskialueita koskevassa seminaarissa, että myös muut Euroopan seismologiset yhdistykset ovat turhaan yrittäneet saada komissiota tiedostamaan, että jotakin on tehtävä maanjäristysten seurausten lieventämiseen varautumiseksi kaikkein kriittisimmissä maissa.

Voisiko komissio vahvistaa näiden väitteiden paikkansapitävyyden?

Jos ei, niin voiko komissio ilmoittaa, miten se on varautunut maanjäristysten seurausten lieventämiseen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissiossa kehitetään pelastuspalvelua koskevan yhteisön toimintaohjelmaan kuuluvaa vahingonarviointi-hanketta, jonka yhteydessä on tarkoitus vahvistaa suuntaviivat siitä, miten rakennusten riskitaso luokitellaan maanjäristysten jälkeen. Kokemukset ovat osoittaneet, että yksityiset ja julkiset rakennukset on luokiteltava, jotta asianomaista väestöä voidaan suojella maanjäristysten jälkeisiltä tuhoilta. Hanke saadaan päätökseen syyskuussa 2004, ja sen tulokset tutkitaan yksityiskohtaisesti pelastuspalvelun kansallisten yhteyspisteiden kanssa, jotta suuntaviivat saisivat laajan hyväksynnän.

Yhteisen tutkimuskeskuksen yhteydessä toimivassa komission Euroopan rakennearviointilaboratoriossa (ELSA) on lisäksi vuodesta 1992 kehitetty maanjäristysten arviointiin liittyvää tutkimusta ja pseudo-dynaamisia vertailutestejä rakennusten ja muiden rakenteiden malleille luonnollisessa tai suuressa mittakaavassa suorittavien rakenteiden jälkiasennusta. Työtä tehdään yhdessä jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten kanssa, ja tavoitteena on Eurocode 8 -standardin kalibrointi. Tarkoituksena on, että Eurocode 8 hyväksytään tulevaisuudessa eurooppalaiseksi standardiksi maanjäristysalueiden maa- ja vesirakenteiden suunnittelulle.

Mahdollisuutta käyttää yhdenmukaisia ja kehittyneitä sääntöjä eurooppalaisten maa- ja vesirakenteiden suunnittelussa pidetään yhtenäismarkkinoiden toteutumisen ja rakennusteollisuuden kilpailukyvyn lisäämisen kannalta keskeisenä, mutta sen katsotaan olevan myös yksi peruskeinoista saada uudet rakenteet riittävän turvallisiksi ja tehdä jälkiasennuksia nykyisiin maanjäristyksille herkkiin rakenteisiin.

Komissio ja Euroopan standardointikomitea (CEN) ovat pyrkineet yhdessä saamaan yli 50 eurooppalaisesta standardista muodostuvat Eurocodes-standardit hyväksytyiksi, ja hyväksymisen on määrä tapahtua vuoden 2006 lopulla. Sen vuoksi yhteinen tutkimuskeskus jatkaa osaltaan säännöllisen ohjelmansa ja yritystoiminnan pääosastolta saamansa tuen avulla eurooppalaisten standardien kehittämistyötä, sillä niiden katsotaan lieventävän merkittävästi seismisiä riskitekijöitä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Komissio on lisäksi rahoittanut vuodesta 1986 tutkimuksen pääosaston kautta seismisiä riskitekijöitä koskevia erilaisia tutkimuksia (maanjäristystekniikka ja seismologia) osana kolmatta, neljättä, viidettä ja kuudetta puiteohjelmaa. Globaalimuutosta ja ekosysteemiä koskevasta tutkimuksen kuudennen puiteohjelman osaohjelmasta rahoitetaan integroitua Lessloss-hanketta (1) (jonka neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä). Hanke tuo yhteen 47 yhteistyökumppania eurooppalaisista korkeakouluista, tutkimus- ja teollisuuslaitoksista sekä yhteisestä tutkimuskeskuksesta.

Hankkeen tavoitteena on parantaa maanjäristyksen kestävien rakenteiden suunnittelua ja osaltaan edistää (rakennusstandardeja koskevan) Eurocode 8 -standardin laadinta- ja parannustyötä.

Seuranta- ja tiedotuskeskuksensa ansiosta komissio voi lisäksi yhdistää avun, jota jäsenvaltiot tarjoavat maanjäristysten tapahtuessa. Näin on jo tehtykin Algeriassa toukokuussa 2003 ja Iranissa joulukuussa 2003 tapahtuneiden maanjäristysten yhteydessä.

---

(1)  Hanke koskee seismisten riskitekijöiden arviointia ja suojautumista maanjäristyksiltä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/284 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/284

---

(2004/C 84 E/0330)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4017/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Näkövammaisille yhteisön kansalaisille tarkoitettu EU:n tiedotustoiminta

Yhteisön toimintoja koskevan tiedon levittäminen on ensisijaisen tärkeää, jotta yhteisön kansalaiset ovat tietoisia siitä, että he asuvat yhteisössä ja että kaikki EU:n toimielinten harjoittamat toimet koskevat kaikkia unionin kansalaisia.

On olemassa yksi väestöryhmä, jota ei voi jättää yhteisön toimia koskevan tiedotustoiminnan ulkopuolelle ja joka on yksi haavoittuvimmista yhteisön väestöryhmistä, nimittäin näkövammaiset henkilöt.

Voiko komissio ilmoittaa, minkälaisia toimenpiteitä se on toteuttanut, jotta edellä mainittu, sokeudesta kärsivä väestö voi saada sekä yleistä että erityisesti tätä ryhmää koskevaa tietoa yhteisön politiikassa tapahtuneesta olennaisesta kehityksestä? Mitkä ovat erityisesti tälle väestöryhmälle tarkoitetut EU:n erityisjulkaisut?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta2004)

Komissio tuottaa julkaisuja sekä paperilla että sähköisessä muodossa. Paperijulkaisut ovat tavallisesti tietyn vakiomallin mukaisia. Niitä voidaan lukea OCR-laitteilla (OCR = optical character recognition eli optinen merkkitunnistus). Parhaiten asiakirjat ovat kuitenkin saatavilla silloin, kun ne ovat sähköisessä muodossa. Asiakirjat voidaan tavallisesti saattaa sähköiseen muotoon pyydettäessä, ja silloin halukkaat saavat ne käyttöönsä tietokoneen välityksellä. Sähköiset asiakirjat voidaan sen jälkeen tulostaa pistekirjoituksena, joka voidaan suurentaa ruudulla tai muuttaa puheeksi ruudunlukijalla.

Verkossa olevien julkaisujen formaatti on tavallisesti sovelluskohtainen, eikä sen muuntaminen välttämättä ole helppoa. On kuitenkin mahdollista saada asiakirjat sellaiseen sähköiseen muotoon, joka mahdollistaa niiden saatavuuden.

Komissio on rahoittanut tämän alan tutkimusta ja osallistunut sokeiden ja näkövammaisten tiedonsaantia edesauttavien apuvälineiden kehittämiseen. Tutkimuksia on tehty tekstimuotoisen tiedon lisäksi graafisessa muodossa olevan tiedon saatavuuden parantamiseksi.

Yleisesti voidaan todeta, että nykyään tiedot pyritään julkaisemaan Internetissä. Yli kymmenen vuoden ajan komissio on rahoittanut lukuisia hankkeita, joiden tavoitteena on ollut verkkosivustojen käytettävyyden parantaminen. Näiden hankkeiden ja monien tutkimusohjelmien avulla pyritään vastaamaan vammaisten tarpeisiin ja odotuksiin EU:n politiikkoja koskevien asiakirjojen ja tietojen saatavuuden suhteen. Julkaisutoimisto (OPOCE) on julkaissut verkkosivuillaan tulokset pilottihankkeesta, jonka tarkoituksena on parantaa näkövammaisten mahdollisuuksia tutustua perustamissopimusten virallisiin teksteihin.

Lisäksi komissio on rahoittanut useita hankkeita, jotka liittyvät verkon käytettävyyttä koskevaan aloitteeseen (WAI = Web Access Initiative) (1) Aloite sisältää suuntaviivoja ja suosituksia siitä, miten Internet saadaan kaikkien ulottuville. WAI-aloite liittyy kansainvälisen World Wide Web -konsortion (2) (W3C) toimintaan, jota rahoittavat useat eri tahot, erityisesti Eurooppa, Yhdysvallat ja Japani.

Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2000 eEurope 2002 -toimintasuunnitelman. Sen tarkoituksena on luoda tietoyhteiskunta, joka hyödyntää Internetiä kaikilla EU:n kansalaisten elämään liittyvillä alueilla. Toimintasuunnitelman yhtenä keskeisenä tavoitteena on saada Internet vammaisten ulottuville sekä hyväksyä ja soveltaa verkon käytettävyyttä koskevan aloite-ehdotuksen suosituksia. Komissio antoi 25 päivänä syyskuuta 2001 tiedonannon (3)”eEurope 2002: Julkisen sektorin verkkosivujen ja niiden sisällön saavutettavuus” (4), jonka tavoitteena on parantaa ikääntyvien ja vammaisten mahdollisuuksia käyttää verkkopalveluja.

Komissio on päättänyt saattaa Europa-palvelimen uudet ja päivitettävät sivut vaatimuksenmukaisuustason A mukaisiksi. Vaikka monet Europa-palvelimen pääsivuista täyttävät jo kaikki kyseisen perustason vaatimukset, komissio pyrkii edelleen parantamaan myös muiden sivujen vaatimustenmukaisuutta.

Komission erityisesti suurelle yleisölle ja tiedotusvälineille tarkoitetuilla verkkosivuilla sekä yhteisön lainsäädäntöön pääsyn tarjoavassa EurLex-portaalissa noudatetaan jo WAI-standardeja.

Joillakin Europa-palvelimen sivuilla on näkyvillä Α-tasoa osoittava tunnus. Tunnus osoittaa sen, että palvelimen sivut, kuten myös osa sen alasivuista, on suunniteltu saatavuutta ajatellen. Samaa käytäntöä sovelletaan Europa-palvelimen kaikilla uusilla ja päivitettävillä verkkosivuilla. Käytäntöä tarkastellaan myöhemmin uudelleen ja se sovitetaan uusien W3C-suuntaviivojen mukaiseksi tavoitteena helpottaa tutustumista verkon sisältöön.

Komissio on parhaillaan tekemässä eEurope-hankkeeseen liittyvää kyselyä EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa. Sen tulosten pitäisi olla tiedossa vuoden 2004 alkupuolella.

Lopuksi on syytä mainita, että tietojen koskiessa nimenomaan näkövammaisia komissio huolehtii erityisesti siitä, että asiaan liittyvät julkaisut ja muut asiakirjat ovat käyttökelpoisessa esitysmuodossa. Esimerkiksi euron käyttöönoton yhteydessä varmistettiin, että kolikot ja setelit esiteltiin soveltuvassa formaatissa.

---

(1)  http://www.w3.org/wai/

(2)  http://www.w3.org/

(3)  KOM(2001) 529 lopullinen.

(4)  http://europa.eu.int/information_society/topics/citizens/accessibility/web/wai_2002/cec_com_web_wai_2001/ index_en.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/285 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/285

---

(2004/C 84 E/0331)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4018/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Eurooppa-lipun yhdenmukainen käyttö EU:n lentoyhtiöiden lentokoneissa

Yhteisön ulkopuolisten maiden lentokenttäviranomaiset ovat tulkinneet hyvin eri tavoin sitä, että jotkut EU-maiden lentoyhtiöt käyttävät lentokoneissaan Eurooppa-lippua, kun taas toiset eivät, mikä aiheuttaa luonnollisesti sekaannusta asiaankuuluvan symbolin suhteen.

Tästä syystä olisi loogista, että olisi olemassa yhteisön säädös, jolla yhdenmukaistettaisiin Eurooppa-lipun käyttö symbolina Euroopan unionin jäsenvaltioiden lentokoneissa. EU:hun kuulumattomien maiden lentokenttäviranomaisten käsitysten mukaan joko kaikki EU:n jäsenvaltioiden lentokoneet käyttävät Eurooppa-lippua tai sitten yhdelläkään ei ole oikeutta käyttää sitä ulkoisena tunnuksena.

Voiko komissio ilmoittaa kantansa edellä mainittuun yhdenmukaisuutta koskevaan asiaan? Katsooko komissio, että sen on ehdotettava asiaa koskevia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä saadakseen aikaan sen, että tässä suhteessa EU:lla on yhtenäinen kaupallinen imago?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Euroopan unionin tunnus on peräisin vuodelta 1955, ja oikeudet siihen kuuluvat Euroopan neuvostolle, joka vuonna 1979 ilmoitti tunnuksen Genevessä toimivalle Maailman henkisen omaisuuden järjestölle (WIPO). Tämän seurauksena tunnus sai teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 6 b artiklan mukaisen suojan.

Kaikki yhteisön lakialoitteet Euroopan unionin tunnuksen käytön yhtenäistämisestä EU:n jäsenvaltioiden lentoyhtiöiden lentokoneissa vaatisivat siten Euroopan neuvoston hyväksynnän.

Kysymyksen sisällön osalta komissio katsoo, että ennen arvoisan parlamentin jäsenen ehdottaman aloitteen tekemistä olisi yhdessä eurooppalaisten lentoyhtiöiden ja lentoliikenteestä vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa perusteellisesti arvioitava ne vaikutukset, joita lentoliikenteen järjestelyille aiheutuisi. Arvioinnissa olisi myös otettava huomioon kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen lainsäädäntökehys.

Komission tietoon ei ole tullut, että EU:n jäsenvaltioiden lentoyhtiöillä olisi ollut Eurooppa-lipun käytön hajanaisuudesta johtuvia ongelmia EU:n ulkopuolisissa maissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/286 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/286

---

(2004/C 84 E/0332)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4020/03

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kongo-joen suistoalue

Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan kokouksessa 2. joulukuuta 2003 piti Kongon metsätalous- ja ympäristöministeri Henri Djombo alustuksen Kongon tasavallan (Euroopan unionin osin rahoittamasta) ympäristöohjelmasta ja erityisesti Kongo-joen suistoalueen ympäristön suojelemisesta. Tämän jälkeen esitettiin aihetta käsittelevä elokuva.

| 1. | Missä määrin tämä kaunis tarina vastaa todellisuudessa käytännön olosuhteita? |
| --- | --- |

1.

Missä määrin tämä kaunis tarina vastaa todellisuudessa käytännön olosuhteita?

| 2. | Mihin tarkkaan ottaen Euroopan unionin varat on käytetty? |
| --- | --- |

2.

Mihin tarkkaan ottaen Euroopan unionin varat on käytetty?

| 3. | Miksi Euroopan unionin osuus on pienentynyt? |
| --- | --- |

3.

Miksi Euroopan unionin osuus on pienentynyt?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Metsätalous- ja ympäristöministeri Henri Djombo esitteli 2. joulukuuta 2003 Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan kokouksessa alustuksen Kongon tasavallan (unionin osittain rahoittamasta) ympäristöohjelmasta ja erityisesti Kongo-joen suistoalueen ympäristön suojelemisesta. Tämän jälkeen esitettiin aihetta käsittelevä elokuva.

Komission rahoittamat Kongon tasavallan ympäristötoimet kuuluvat Keski-Afrikan metsäekosysteemien suojelua ja järkevää käyttöä koskevaan alueelliseen ECOFAC-ohjelmaan (Conservation et utilisation rationnelle des écosystèmes forestiers en Afrique centrale). Kongon osuus tästä ohjelmasta koskee pääasiassa Kongon pohjoisosassa sijaitsevaa Odzalan kansallispuistoa (13 500 km2). Komissio aikoo jatkaa tätä ohjelmaa, joka on nyt edennyt kolmanteen vaiheeseensa. Ohjelmaa aiotaan rahoittaa sekä alueellisella tuella että valtion varoilla. Neljäs vaihe on parhaillaan käsiteltävän, ja se on tarkoitus käynnistää vuoden 2005 alussa. Parhaillaan käsittelyvaiheessa on myös Kongon suojelualueiden hyödyntämistä koskeva erityisohjelma, jolle aiotaan myöntää rahoitusta kansallisesta maaohjelmasta 2 miljoonaa euroa.

Ne varat, joita Kongo (Brazzaville) saa Euroopan unionilta suoraan tai epäsuorasti ympäristöohjelmiensa rahoittamiseen, on osoitettu seuraaviin tarkoituksiin:

| — | hoidetaan Odzalan kansallispuistoa (infrastruktuurin ylläpito, henkilökunnan varusteet ja erilaiset korjaustyöt, eläinpopulaatioiden seuranta ja valvonta, salametsästyksen valvonta ja torjunta, eko-matkailun kehittäminen) |
| --- | --- |

—

hoidetaan Odzalan kansallispuistoa (infrastruktuurin ylläpito, henkilökunnan varusteet ja erilaiset korjaustyöt, eläinpopulaatioiden seuranta ja valvonta, salametsästyksen valvonta ja torjunta, eko-matkailun kehittäminen)

| — | pannaan täytäntöön joen varrella asuvan väestön hyväksi kehittämistoimia sekä yksi kahdeksannesta Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitettavan pienimuotoisia hankkeita koskevan ohjelman kolmesta osasta |
| --- | --- |

—

pannaan täytäntöön joen varrella asuvan väestön hyväksi kehittämistoimia sekä yksi kahdeksannesta Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitettavan pienimuotoisia hankkeita koskevan ohjelman kolmesta osasta

| — | koulutetaan paikallisia esimiehiä ja paikallista henkilöstöä |
| --- | --- |

—

koulutetaan paikallisia esimiehiä ja paikallista henkilöstöä

| — | annetaan institutionaalista tukea sekä paikallisella tasolla että Keski-Afrikan suojelualueiden verkon RAPAC:n (Réseau des aires protégées d'Afrique centrale) kautta |
| --- | --- |

—

annetaan institutionaalista tukea sekä paikallisella tasolla että Keski-Afrikan suojelualueiden verkon RAPAC:n (Réseau des aires protégées d'Afrique centrale) kautta

| — | hoidetaan talousmetsiä yhteistyössä metsäyhtiöiden kanssa. |
| --- | --- |

—

hoidetaan talousmetsiä yhteistyössä metsäyhtiöiden kanssa.

Unionin osuus on nyt suurempi kuin EKR:stä aiempina vuosina tälle ohjelmalle myönnetty tuki. Osuus on 25 prosenttia Keski-Afrikan kansallisesta maaohjelmasta, joka vastaa 14:ää miljoonaa euroa. Absoluuttisena määränä osuus on kuitenkin pienempi, kun otetaan huomioon, että yhdeksännestä EKR:stä alueelle myönnettävän kokonaistuen määrä on aiempaa pienempi. Kongon demokraattisen tasavallan katsotaan nimittäin vastedes kuuluvan Itä-Afrikan (Comesa (1), IGAD (2), IOC (3), EAC (4)) ja eteläisen Afrikan (SADC (5)) alueisiin. Myös kansalliset maaohjelmat otetaan kuitenkin huomioon: 3,3 miljoonaa euroa Gabonille, 4 miljoonaa euroa Kamerunille ja 2 miljoonaa euroa — jotka on vielä vahvistettava — Kongolle (Brazzaville). Kun otetaan lisäksi huomioon Kongon demokraattisen tasavallan (RDC) merkitys Kongo-joen suistoalueen metsille, alueohjelmaa ei voida suunnitella ilman Kongon demokraattisen tasavallan osallistumista. Tämä edellyttää, että Kongon demokraattiselle tasavallalle myönnetään aluetukea. Valtio on hakenut tähän tarkoitukseen rahoitusta (10 miljoonaa euroa) Itä-Afrikan ja eteläisen Afrikan alueohjelmista. Itä-Afrikan IRCC (6) on suostunut rahoittamaan hanketta 5 miljoonalla eurolla edellyttäen, että SADC tukee hanketta samalla summalla, mutta jälkimmäinen näistä alueorganisaatioista on kuitenkin antanut kieltävän vastauksen. Tämä merkitsee sitä, että Kongon demokraattinen tasavalta ei voi osallistua alueohjelmaan. Kongon demokraattinen tasavalta on siis esittänyt uuden pyynnön SADC:lle, jonka odotetaan antavan vastauksensa seuraavassa SADC:n ministerikokouksessa maaliskuun alussa. Mikäli SADC vastaa myöntävästi, Keski-Afrikan metsäekosysteemien suojelutoimien jatkamiselle myönnetty kokonaissumma olisi nyt yhtä suuri kuin aiemmille vaiheille myönnetyt summat. Samalla Kongon demokraattinen tasavalta voisi jälleen osallistua kenttätyöhön sekä Kongo-joen suistoalueen metsä-kumppanuutta koskevaan aloitteeseen (Congo Basin Forest Partnership).

---

(1)  Itäisen ja eteläisen Afrikan maiden yhteismarkkina-alue.

(2)  Afrikan sarven maiden kehitysjärjestö.

(3)  Intian valtameren komissio.

(4)  Itä-Afrikan yhteisö.

(5)  Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö.

(6)  Alueiden välinen koordinointikomitea (Inter Regional Co-ordinating Committee).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/287 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/287

---

(2004/C 84 E/0333)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-4035/03

esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan asetuksen soveltaminen Portugalissa

| 1. | Euroopan autonvalmistajien liitto piti 9. joulukuuta Brysselissä kokouksen, johon osallistuin ja jossa sen puheenjohtaja, Renault-ryhmän hallituksen puheenjohtaja Louis Schweitz totesi, että moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan uuden asetuksen seurauksena valmistajat yhdenmukaistavat Euroopan unionin eri maissa myytävien autojen perushinnat. |
| --- | --- |

1.

Euroopan autonvalmistajien liitto piti 9. joulukuuta Brysselissä kokouksen, johon osallistuin ja jossa sen puheenjohtaja, Renault-ryhmän hallituksen puheenjohtaja Louis Schweitz totesi, että moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan uuden asetuksen seurauksena valmistajat yhdenmukaistavat Euroopan unionin eri maissa myytävien autojen perushinnat.

| 2. | Totesin tähän, että näin ollen autojen myyntihinnat nousisivat Portugalissa, minkä Schweitz vahvisti. |
| --- | --- |

2.

Totesin tähän, että näin ollen autojen myyntihinnat nousisivat Portugalissa, minkä Schweitz vahvisti.

| 3. | Moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan uuden asetuksen tavoite on kuitenkin täysin päinvastainen. Sillä pyritään autojen kuluttajahintojen alentamiseen, autojen myynnin lisäämiseen ja autokannan uudistamiseen, minkä seurauksena autojen turvallisuus lisääntyisi ja ne olisivat suosiollisempia ympäristölle. Mikä on siis komission mielipide tästä asiasta, joka luonnollisesti huolestuttaa suuresti portugalilaisia kuluttajia ja autonmyyjiä? |
| --- | --- |

3.

Moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevan uuden asetuksen tavoite on kuitenkin täysin päinvastainen. Sillä pyritään autojen kuluttajahintojen alentamiseen, autojen myynnin lisäämiseen ja autokannan uudistamiseen, minkä seurauksena autojen turvallisuus lisääntyisi ja ne olisivat suosiollisempia ympäristölle. Mikä on siis komission mielipide tästä asiasta, joka luonnollisesti huolestuttaa suuresti portugalilaisia kuluttajia ja autonmyyjiä?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

Komission kilpailupolitiikan tavoitteena moottoriajoneuvoalalla on aina ollut normaalin kilpailun turvaaminen jälleenmyyjien välillä siitä riippumatta, toimivatko jälleenmyyjät yhdessä ja samassa jäsenvaltiossa. Tällä politiikalla, joka on määritelty uudessa, 1 päivänä lokakuuta 2002 voimaan tulleessa ryhmä-poikkeuksia koskevassa asetuksessa (1), edistetään yhtenäismarkkinoiden toteutumista moottoriajoneuvoalalla ja taataan nykyään kuluttajille mahdollisimman edulliset hankintaehdot unionin alueella. Joidenkin ajoneuvonvalmistajien kohdalla tällainen kansallisten markkinoiden yhdentymiskehitys on tapahtunut yhtenäistämällä samanmerkkisten ja -mallisten moottoriajoneuvojen (verottomia) perushintoja eri jäsenvaltioissa.

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuoman Portugalin perushintojen nousun osalta komissio muistuttaa, että ajoneuvonvalmistajan itsenäisesti määräämä hintapolitiikka kuuluu yksinomaan kyseiselle ajoneuvon-valmistajalle. Komissiolla ei ole perusteita puuttua ajoneuvonvalmistajien kaupallisiin päätöksiin.

Sitä vastoin kaikki hinnankorotukset, jotka perustuvat valmistajan ja sen lisenssinhaltijoiden väliseen sopimukseen, puhumattakaan kilpailevien valmistajien keskinäisistä sopimuksista, ovat käytäntöjä, jotka kielletään Euroopan unionin kilpailulainsäädännössä. Mikäli tällaisia yhdenmukaistettuja hinnankorotuksia ilmenee, komissio ryhtyy kilpailun valvojan ominaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin turvatakseen terveen kilpailun Euroopassa.

Tähän mennessä komission tietoon ei ole tullut näyttöä yhdenmukaistetuista hinnankorotuksista Portugalin markkinoilla.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 1400/2002, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2002, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla, EYVL L 203, 1.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/288 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/288

---

(2004/C 84 E/0334)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4045/03

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Pohjavesien pilaantuminen Kataloniassa

Fundación Instituto de Estudios de la Seguridad (Turvallisuuden tutkimussäätiö) julkaisi vuoden 2003 turvallisuusriskejä käsittelevän tiedotteen (”Informe del riesgo 2003”). Tiedotteessa todetaan, että Katalonian itsehallintoalueen kunnista kolmasosassa (306:ssa 946:sta) pohjavedet ovat pahoin pilaantuneet, mikä johtuu liiallisesta lietelannasta liuenneista nitraateista.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tuomitsi Espanjan 1. lokakuuta 1998 asiassa C-71/97 direktiivin 91/676/ETY (1) säännösten noudattamatta jättämisestä. Yhteisöjen tuomioistuin antoi jälleen Espanjaa koskevan tuomion 13. huhtikuuta 2000 asiassa C-274/98 direktiivin 91/676/ETY 5 artiklan noudattamatta jättämisestä.

Voisiko komissio kertoa, kuinka kyseisen direktiivin noudattamista on valvottu ja mitä valvontakeinoja on käytetty? Kuinka komissio voi selittää sen, että niiden asutuskeskusten määrä, joissa pohjavedet ovat pilaantuneet nitraattien takia, on kasvanut yli 50 prosentilla? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta kolmasosaa Katalonian kunnista koskevaan ongelmaan löydettäisiin väestölle turvallinen ratkaisu? Katsooko komissio, että tässä tilanteessa on asianmukaista juoksuttaa vettä Ebro-joesta Espanjan muille alueille?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-71/97 ja C-274/98 antamien tuomioiden mukaisesti Espanja on toteuttanut erilaisia toimia varmistaakseen sen, että vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY, jäljempänä nitraattidirektiivi, säännöksiä noudatetaan. Valvontaoikeuksiaan käyttäessään komissio on kuitenkin sittemmin jälkeen pannut merkille, että nämä toimet saattavat olla riittämättömiä.

Katalonian tilanteesta on huomattava, että Espanjan viranomaiset määrittelivät vuonna 1998 kuusi tällä itsehallintoalueella sijaitsevaa nitraattiherkkää aluetta (NVZ-aluetta) (2). Komission arvion mukaan Kataloniassa on määriteltävä lisää tällaisia alueita.

Nitraattiherkkien alueiden asianmukainen määritteleminen on ensimmäinen askel kohti nitraattisaasteiden valvontaa. Nitraattiherkiksi määritellyillä alueilla on laadittava asianmukaiset toimintasuunnitelmat, joilla varmistetaan lannoitusta, maaperän hoitoa ja karjanlannan käsittelyä koskevien toimien muodostaman laajan toimenpidekokonaisuuden täytäntöönpano ja hyvän maatalouskäytännön noudattaminen.

Katalonian itsehallintoalue on laatinut hyvän maatalouskäytännön (3), nitraattiherkiksi määriteltyjä alueita koskevan toimintasuunnitelman (4) ja lannan käsittelyä koskevan asetuksen (5). Näillä toimilla voidaan kuitenkin odottaa olevan merkittäviä vaikutuksia veden laatuun, erityisesti pohjaveden laatuun, vasta jonkin ajan kuluttua maaperän ja pohjaveden varastoivan vaikutuksen vuoksi. Lisäksi komissio katsoo, että Katalonian itsehallintoalueen toimintasuunnitelmaa on parannettava, jotta se olisi täysin yhdenmukainen nitraattidirektiivin kanssa.

Tarvittavista muutoksista voidaan esittää seuraava yhteenveto:

| — | on vähennettävä käytettävän typen kokonaismääriä, jotka joidenkin viljelykasvien kohdalla ovat nykyään hyvin korkeat; |
| --- | --- |

—

on vähennettävä käytettävän typen kokonaismääriä, jotka joidenkin viljelykasvien kohdalla ovat nykyään hyvin korkeat;

| — | on määriteltävä karjanlannan varastointitilojen vähimmäiskapasiteetti esimerkiksi kuuden kuukauden ohjearvon pohjalta (6) (sekä viitearvot säännöstenmukaisuuden varmistamista varten), sillä nykyiset säännökset, jossa varastointitilojen vähimmäiskapasiteettia koskevat vaatimukset on kytketty lannoitussuunnitelmaan, ovat liian väljät); |
| --- | --- |

—

on määriteltävä karjanlannan varastointitilojen vähimmäiskapasiteetti esimerkiksi kuuden kuukauden ohjearvon pohjalta (6) (sekä viitearvot säännöstenmukaisuuden varmistamista varten), sillä nykyiset säännökset, jossa varastointitilojen vähimmäiskapasiteettia koskevat vaatimukset on kytketty lannoitussuunnitelmaan, ovat liian väljät);

| — | on määriteltävä karjanlannasta peräisin olevan typen suurimman sallittavan haihtumishävikin asetuksen 220/2001 liitteen e mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on määriteltävä karjanlannasta peräisin olevan typen suurimman sallittavan haihtumishävikin asetuksen 220/2001 liitteen e mukaisesti;

| — | on määriteltävä karjanlannan käytön typpitehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

—

on määriteltävä karjanlannan käytön typpitehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset;

| — | on noudatettava säännöstä, jonka mukaan karjanlannasta peräisin olevan typen enimmäismäärä hehtaaria (ha) kohti on 170 kilogrammaa (kg) (toimintasuunnitelmassa enimmäismääräksi asetettiin 210 kg/ha, eikä komissiolle ole tiedotettu mistään muutoksista joulukuun 2002 jälkeen, mikä oli enimmäismäärän 170 kg/ha käyttöönotolle asetettu määräaika). |
| --- | --- |

—

on noudatettava säännöstä, jonka mukaan karjanlannasta peräisin olevan typen enimmäismäärä hehtaaria (ha) kohti on 170 kilogrammaa (kg) (toimintasuunnitelmassa enimmäismääräksi asetettiin 210 kg/ha, eikä komissiolle ole tiedotettu mistään muutoksista joulukuun 2002 jälkeen, mikä oli enimmäismäärän 170 kg/ha käyttöönotolle asetettu määräaika).

Näiden varmistusten pohjalta komissio on ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että Espanjan viranomaiset noudattavat asianmukaisesti direktiivin 91/676/ETY säännöksiä. Komission puututtua asiaan Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa muuttaa Katalonian itsehallintoalueen laatimaa toimintasuunnitelmaa.

Lopulta komissio ei näe minkäänlaista yhteyttä tämän tapauksen ja sen hankkeen välillä, joka koskee veden johtamista Ebro-joesta Espanjan muihin osiin.

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(2)  Asetus N:o 283, 21. lokakuuta 1998.

(3)  Orden de 22 de Octobre de 1998 DOGC 2761, 9. marraskuuta 1998.

(4)  Asetus N:o 205, 13. kesäkuuta 2000.

(5)  Asetus N:o 220/2001, 1. elokuuta 2001, DOCG 3477, 7. elokuuta 2001.

(6)  Tällä hetkellä varastointitilojen vähimmäiskapasiteetin ohjearvo, neljästä kuuteen kuukautta, on asetettu hyvässä maatalouskäytännössä (kohta 8.2.1.b), jonka täytäntöönpano on pakollinen nitraattiherkiksi määritellyillä alueilla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/289 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/289

---

(2004/C 84 E/0335)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4046/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ohjelmistopohjaiset suodatusjärjestelmät

Komissio esitti lokakuussa 2000 Internetin käyttöturvallisuutta koskevan ohjelman yhteydessä ehdotuspyynnön, joka liittyi viiden miljoonan euron suuruiseen rahoitussummaan ja jonka aiheena oli ohjelmistopohjaisten suodatuspalvelujen esittely. Voiko komissio ilmoittaa, minkä yhtiöiden kanssa kyseistä asiaa koskeva sopimus on tehty, ja minkä verran niille on myönnetty varoja? Voiko komissio myös ilmoittaa, mitä tuloksia kyseisessä asiassa on saatu?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Kaikkien Internetin käyttöturvallisuutta koskevan toimintasuunnitelman määrärahoilla toteutettujen hankkeiden tiedot ja siten myös hankkeisiin myönnettyjen määrärahojen suuruus ja rahoituksen saajien nimet löytyvät Europa-palvelimen (www-sivustosta http://europa.eu.int/iap).

Jo päätökseen saatujen suodatuspalveluhankkeiden tulokset on arkistoitu yllä mainitulle sivulle.

Neljässä viidestä ensimmäisen ryhmän hankkeesta on saatu aikaan tuloksia, joita yhteistyökumppanit kehittävät edelleen. ICRAsafe (1)-hankkeen tuloksena on saatu aikaan uudentyyppinen sisällönluokitus-järjestelmä, jonka takana ovat tärkeimmät teollisuudenalan toimijat. Lähitulevaisuudessa on määrä julkaista joukko hankkeiden puitteissa kehitettyjä edistyneitä suodatuspalvelutuotteita.

---

(1)  Internet Content Rating Association.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/290 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/290

---

(2004/C 84 E/0336)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4047/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Internetin käyttöturvallisuus

Internetin ja uusien verkon käyttöön liittyvien tekniikoiden käyttöturvallisuutta koskevaan ohjelmaan sisältyi joukko toimia, kuten esimerkiksi turvallisen Internet-ympäristön edistäminen sellaisen verkoston avulla, joka vastaanottaisi yleisöltä tulevaa tietoa laittomasta sisällöstä ja jonka kautta käyttäjille tiedotettaisiin kyseisestä mahdollisuudesta. Voiko komissio ilmoittaa, minkä yhtiön tai yhtiöiden kanssa kyseistä asiaa koskeva sopimus on tehty, ja minkä verran niille on myönnetty varoja? Aikooko komissio arvioida kyseisessä asiassa saatavia tuloksia, vaikutuksia yleisöön sekä saavutettavaa julkisuusastetta?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Kaikki Internetin käyttöturvallisuutta koskevan toimintasuunnitelman puitteissa rahoitettuja hankkeita koskevat tiedot, muun muassa kunkin hankkeen saama rahoitus ja edunsaajien nimet, löytyvät Europa-palvelimelta osoitteesta (http://europa.eu.int/iap).

Vihjelinjat ottavat vastaan yleisövihjeitä laittomasta Internet-sisällöstä ja välittävät ne asianmukaisille tahoille (poliisille, Internet-palveluntarjoajalle tai toiselle vihjelinjalle).

Vihjelinjojen Euroopan verkosto koostuu Inhope-nimisestä kattojärjestöstä ja 14 maassa toimivasta yhteensä 16 vihjelinjasta, joille on myönnetty varoja Internetin käyttöturvallisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta, sekä Yhdysvalloissa, Australiassa ja Etelä-Koreassa toimivista yhteistyökumppaneista.

Vihjelinjat saavat yhä enemmän yleisövihjeitä (kuuden kuukauden aikana vihjeitä on kertynyt 91 656, ja 62 prosenttia niistä on liittynyt lapsipornografiaan), ja ne ovat monissa tapauksissa johtaneet huomattaviin tuloksiin, kun vihjeistä on ilmoitettu poliisille ja poliisi on päässyt rikollisten jäljille.

Lokakuussa 2003 toteutettu operaatio Marcy oli tulosta Saksan poliisille annetusta vihjeestä ja yhteistyöstä Espanjan ja Saksan vihjelinjojen kanssa. Operaatiossa selvitettiin yksi suurimmista maailmanlaajuisista lapsipornoverkostoista, johon osallistui noin 26 500 Internetin käyttäjää 166 maassa.

Ulkopuolisten arvioijien laatima arviointi Internetin käyttöturvallisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta vuosiksi 1999—2002 on toimitettu parlamentille komission huomautusten kera (1). Tämän raportin mukaan vihjelinjojen Euroopan verkosto on erittäin tärkeä ja rahalle saatavan vastineen osalta vihjelinjojen todetaan olleen hyvä investointi.

Seuraava arviointi tehdään vuoden 2004 lopussa.

---

(1)  KOM(200 3) 6 5 3 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/291 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/291

---

(2004/C 84 E/0337)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-4048/03

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(7. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan kehitysrahaston budjetoiminen

Katsooko komissio, että jos budjettikohtaan 4 perustettaisiin alaotsake julkista kehitysapua varten, Euroopan unionin ponnistelut vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi tulisivat näkyvämmiksi ja että siten voitaisiin helposti seurata Monterreyn sitoumuksia? Katsooko komissio myös, että alaotsakkeen avulla voitaisiin parantaa Euroopan unionin ulkoisten toimien yhdenmukaisuutta ja antaa AKT-valtioille jonkinlaiset takeet siitä, että määrärahat käytetään niiden alkuperäiseen tarkoitukseen?

Missä määrin kyseistä alaotsaketta voitaisiin komission mielestä vahvistaa pitämällä Euroopan kehitysrahaston varat erillään muista varoista yhteispäätösmenettelyssä vahvistetulla varainhoitoasetuksella ja luomalla sellaiset talousarviomenettelyt, jotka eivät vaarantaisi kumppanuutta, omistajuutta ja Cotonoun sopimuksen yhteistä hallinnointia koskevia periaatteita?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Komissio kantaa niin ikään huolta talousarvion avoimuudesta ja kumppanuuden, omistajuuden ja Cotonoun sopimuksen yhteisen hallinnoinnin säilyttämisestä.

Komissio ei kuitenkaan katso, että erillisen alaotsakkeen perustaminen otsakkeeseen 4 auttaisi näiden tavoitteiden saavuttamisessa, olettaen että kaikki Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioita (AKT-valtiot) koskevat kehitysapupäätökset on tehty. Komission kanta perustuu seuraaviin syihin:

| — | Noin 95 prosenttia yhdistetyistä otsakkeen 4 alaisista sitoumuksista ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) sitoumuksista kuuluu jo julkisen kehitysavun (ODA) piiriin. Uusi julkisen kehitysavun alaotsake ei siis toisi lisäarvoa vuoden 2006 jälkeiseen rahoituskehykseen. |
| --- | --- |

—

Noin 95 prosenttia yhdistetyistä otsakkeen 4 alaisista sitoumuksista ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) sitoumuksista kuuluu jo julkisen kehitysavun (ODA) piiriin. Uusi julkisen kehitysavun alaotsake ei siis toisi lisäarvoa vuoden 2006 jälkeiseen rahoituskehykseen.

| — | Budjettimäärärahat (panokset) ja YK:n vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet (tuotokset) ovat tiettyyn rajaan asti sidoksissa toisiinsa, mutta niitä on käsiteltävä erikseen. Kehitystavoitteiden toteutumista seurataan avunsaajamaiden tasolla. |
| --- | --- |

—

Budjettimäärärahat (panokset) ja YK:n vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet (tuotokset) ovat tiettyyn rajaan asti sidoksissa toisiinsa, mutta niitä on käsiteltävä erikseen. Kehitystavoitteiden toteutumista seurataan avunsaajamaiden tasolla.

| — | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitealle (DAC) ilmoitetut summat muodostavat riittävän pohjan yhteisön avun kehittymisen seurannalle suhteessa Monterreyn sitoumuksiin. |
| --- | --- |

—

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitealle (DAC) ilmoitetut summat muodostavat riittävän pohjan yhteisön avun kehittymisen seurannalle suhteessa Monterreyn sitoumuksiin.

| — | Takeet riittävien määrärahojen osoittamisesta AKT-valtioille seuraavan rahoituskehyksen ajaksi voidaan parhaiten varmistaa sisällyttämällä perussäädökseen (ohjelma-asetus), jolla säännellään AKT-valtioille tulevaisuudessa varattavia avustuksia, yhteisön sitoumuksiin oikein suhteutettu monivuotinen rahoitus-ohje. Tämä tarkoittaa, että vuoden 2006 jälkeiselle rahoituskehykselle sovittavia yhteisön ulkopuolelle osoitettavan avun enimmäismääriä tulisi korottaa riittävästi. |
| --- | --- |

—

Takeet riittävien määrärahojen osoittamisesta AKT-valtioille seuraavan rahoituskehyksen ajaksi voidaan parhaiten varmistaa sisällyttämällä perussäädökseen (ohjelma-asetus), jolla säännellään AKT-valtioille tulevaisuudessa varattavia avustuksia, yhteisön sitoumuksiin oikein suhteutettu monivuotinen rahoitus-ohje. Tämä tarkoittaa, että vuoden 2006 jälkeiselle rahoituskehykselle sovittavia yhteisön ulkopuolelle osoitettavan avun enimmäismääriä tulisi korottaa riittävästi.

Komissio katsoo myös, että nykyisissä talousarvio- ja rahoitussäännöksissä on saatu tasapainoon yhtäältä kannustimet talousarvion tehokkaaseen toteuttamiseen ja toisaalta pyrkimys tarjota riittävästi mahdollisuuksia kumppanuuden, omistajuuden ja talousarvion yhteisen hallinnoinnin edistämiseen.

Komissio kiinnittää yhteisön ulkoista apua koskevissa kertomuksissaan (1) yhä enemmän huomiota vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumisen seurantaan ja siitä raportointiin. Nämä kertomukset sisältävät nykyään DAC:n soveltamien kriteerien mukaisesti kattavat tilastotiedot yhteisön kehitysavusta.

---

(1)  KOM(2003) 527 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/292 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/292

---

(2004/C 84 E/0338)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4054/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   EU:n yksinomaisten talousvyöhykkeiden sisäiset kansalliset vesialueet

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni P-3011/03 (1) komissaari Fischler ilmoitti 24. lokakuuta 2003, että jäsenvaltioiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden ja vesialueiden rajojen määrittäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan silloin, kun mainittu määrittäminen on välttämätöntä. Komissio antoi ymmärtää, että sillä ei ollut pyydettyjä tietoja valmiina käytettävissään. Kuitenkin komissio toteaa YKP:n yhtenäistä ja tehokasta toteutusta koskevan tiedonantonsa (2) sivulla 8, että yli puolet pohjoisen kummeliturskan saaliista saadaan ”Irlannin vesiltä”. Lisäksi komissio viittaa tiedonantonsa sivulla 10 ”Alankomaiden vesien pohjoisosaan”.

Koska komissio mainitussa tiedonannossa viittaa ICES-suuralueiden sijasta kansallisiin vesialueisiin, voiko se vahvistaa, että sillä itse asiassa on hallussaan kysymyksessä P-3011/03 pyydetyt tiedot, jotka koskevat tiettyjen ICES-suuralueiden sisäisten kansallisten vesialueiden rajoja, ja että se voi antaa nämä tiedot? Jos komissiolla ei ole hallussaan mainittuja tietoja, voiko se siinä tapauksessa selvittää, mihin tiedonannossa (2) esitetyt viittaukset perustuvat?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Yhteisessä kalastuspolitiikassa ”yhteisön vesillä” tarkoitetaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita EY:n perustamissopimuksen liitteessä II mainittujen yhteisön ulkopuolisten alueiden lähivesiä lukuun ottamatta. Kuten jo arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-3011/03 annetussa vastauksessa todetaan, jäsenvaltiot vastaavat näin ollen itse suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvien vesialueiden rajaamisesta.

Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja jäsenvaltioiden suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluviksi määrittelemien vesialueiden rajoista.

Tiedonannossa ”Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta” (2) esitetyt lausunnot, joihin kirjallisessa kysymyksessä viitataan, perustuvat seuraaviin tietoihin: lausunto, jonka mukaan ”yli puolet pohjoisen kummeliturskan saaliista saadaan Irlannin vesiltä”, perustuu ICES-tilastoruuduittain koottuihin pyyntitilastoihin vesiltä, jotka Irlanti on määritellyt suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluviksi, ja viittaus ”Alankomaiden vesien pohjoisosaan” perustuu Alankomailta saatuihin tietoihin.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  KOM(2003) 130 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/292 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/292

---

(2004/C 84 E/0339)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4065/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus

Euroopan parlamentin jäsenenä olen syvästi huolissani HVK:n 12. ja 13. joulukuuta 2003 pidetyssä huippukokouksessa esittämän ehdotuksen laillisuudesta. Euroopan parlamenttia kuulematta Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus aiotaan korvata virastolla, jolla olisi laajemmat valtuudet. Miksi parlamenttia ei ole kuultu tässä keskeisen tärkeässä asiassa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Valtionpäämiesten ja pääministerien tasolla Brysselissä 13. joulukuuta 2003 pidetyn jäsenvaltioiden edustajien kokouksen päätelmissä todetaan, että nykyisen Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen valtuutusta pitäisi laajentaa ja keskuksesta pitäisi tehdä Euroopan ihmisoikeusvirasto. Komissio on ilmaissut aikomuksensa ehdottaa 2. kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/97 (1) muuttamista tältä osin. Ennen ehdotuksen tekemistä komissio aikoo kuitenkin käynnistää laajan kuulemismenettelyn kesällä 2004 julkaistavan neuvotteluasiakirjan pohjalta. Parlamentin osallistuminen on luonnollisestikin hyvin tärkeää, ja parlamentille annetaan riittävästi aikaa kantojensa ilmaisemiseksi. Tämän laajan kuulemisen jälkeen komissio aikoo tehdä ehdotuksen seurantakeskuksesta annetun perusasetuksen muuttamisesta vuoden 2005 alkupuolella. Tässä yhteydessä olisi pidettävä mielessä, että parlamentti esitti tällaisen viraston perustamista perusoikeuksista antamassaan vuoden 2001 mietinnössä.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/97, annettu 2. kesäkuuta 1997, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta, EYVL L 151, 10.6.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/293 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/293

---

(2004/C 84 E/0340)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4078/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Galileo

Lehtitietojen (The Guardian, 8. joulukuuta 2003) mukaan eurooppalaiset neuvottelijat ovat antaneet periksi Yhdysvaltojen painostukselle koskien suunnitelmia kehittää kilpailevaa järjestelmää niin, että GPS-järjestelmä säilyttää etunsa eurooppalaiseen järjestelmään verrattuna.

Eurooppalaisten virkamiesten väitetään suostuneen muuttamaan signaalia niin, että Yhdysvallat pystyvät häiritsemään Galileota ilman, että se vaikuttaa niiden oman GPS-järjestelmän signaaleihin.

Galileon suorituskyvyn väitetään myös nyt olevan huomattavasti pienemmän ja pystyvän mahdollisesti toimimaan tarkasti vain kahdeksan mailin etäisyydellä. Tämän sanotaan vastaavan GPS-signaalin noin kolmen mailin tarkkuutta ja Galileolle alunperin kaavailtua yhden mailin tarkkuutta.

Voiko komissio antaa kommenttinsa näistä tiedosta sekä arvioida mainittujen muutosten mahdollisia vaikutuksia Galileo-palvelujen markkinointiin ja merkittävien taloudellisten mahdollisuuksien menetykseen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Satelliittinavigointijärjestelmät lähettävät kaikille käyttäjille avoimia signaaleja (Galileon nk. avoin palvelu) ja suojattuja signaaleja (Galileon nk. julkisesti säännelty palvelu). Sekä maailmanlaajuisen GPS-paikantamis-järjestelmän että Galileon lähettämien muiden kuin sotilaskäyttöön tarkoitettujen signaalien paikallinen häirintä on teknisesti mahdollista konfliktialueilla ilman että niiden saatavuus alueen ulkopuolella kärsii.

Häirintää harjoittavat nimenomaan alueella olevat asevoimat, eikä se vaikuta signaalien suorituskykyyn konfliktialueen ulkopuolella.

Keskusteluja on käyty siitä, mikä olisi Galileon ja tulevan GPS III:n avoimien signaalien kannalta suorituskykyisin standardi, jolla voitaisiin taata käyttäjille paras mahdollinen palvelu. Keskusteluissa pyrittiin varmistamaan näiden kahden järjestelmän täydellinen yhteentoimivuus, ja keskustelujen pohjalta laaditaankin maailmanlaajuinen satelliittinavigointistandardi. Lisäksi Galileoon voidaan valitun ratkaisun puitteissa tehdä parannuksia Yhdysvaltain ratkaisuun nähden, kun samalla taataan järjestelmien yhteentoimivuus ja parannetaan Galileon suorituskykyä GPS:ään verrattuna. Tavoitellut paikantamista koskevat suoritusarvot ovat metrin luokkaa eli 6—10 kertaa GPS:n nykyisiä suoritusarvoja paremmat, mikä sopii täysin yhteen Galileon palvelujen kaupallistamiseen perustuvan liikesuunnitelman kanssa. Voidaan olla tyytyväisiä siihen, että Yhdysvallat suostui käyttämään samoja avoimien ja kaupallisten signaalien taajuuksia kuin Galileo, sillä se tarjoaa eurooppalaiselle ohjelmalle ratkaisevan edun sen maailmanlaajuista hyödyntämistä silmällä pitäen.

Galileo pystyy lähettämään yhtä suorituskykyisiä avoimen palvelun, ihmishengen turvaavan palvelun ja kaupallisen palvelun signaaleja kuin oli tarkoituskin alun perin ennen Yhdysvaltojen kanssa käytyjen keskustelujen aloittamista, ja lisäksi signaalit vastaavat kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarpeita. Signaalien suorituskykyä myös parannetaan jatkuvasti. Galileota koskevaa liikesuunnitelmaa ei siis ole mitenkään asetettu kyseenalaiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/294 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/294

---

(2004/C 84 E/0341)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0006/04

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Verohelpotusten myöntäminen Sisilialle

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetaan, että yksi Euroopan unionin keskeisistä päämääristä on korkean työllisyyden tason edistäminen.

Irlanti ja Wales ovat saaneet verohelpotuksia.

Näiden merkittävien verohelpotusten ansiosta Irlanti ja vähäisemmässä määrin myös Isoon Britanniaan kuuluva Wales ovat onnistuneet nostamaan huomattavasti asukasta kohden laskettua tulotasoaan ja vähentämään työttömyyttä.

Sisilia muistuttaa paljon Irlantia: molemmat ovat kehityksestä jälkeen jääneitä alueita, joiden erityisvaikeutena on niiden saariluonne, ja molemmilla saarilla asuu noin viisi miljoonaa ihmistä.

Sisilialla on mahdollisuuksia vahvaan talouskasvuun, jota jarruttavat osaltaan yhteisön oikeudelliset ja verotukselliset rajoitukset.

Eikö myös Sisilialle voitaisi myöntää verohelpotuksia, ottaen huomioon, että

| 1. | saari pystyisi niiden avulla houkuttelemaan ulkomaisia sijoituksia ja näin syntyisi merkittävää kehitystä ja sen myötä työpaikkoja; |
| --- | --- |

1.

saari pystyisi niiden avulla houkuttelemaan ulkomaisia sijoituksia ja näin syntyisi merkittävää kehitystä ja sen myötä työpaikkoja;

| 2. | sisilialaiset yritykset saisivat siten kilpailuedun rikkomatta yhteisön kilpailusäännöksiä; |
| --- | --- |

2.

sisilialaiset yritykset saisivat siten kilpailuedun rikkomatta yhteisön kilpailusäännöksiä;

| 3. | pientä vajetta tulisi vain Sisilian, ei Italian valtion budjettiin, ja tämäkin pieni vaje korvautuisi suuremmalla hyvinvoinnilla? |
| --- | --- |

3.

pientä vajetta tulisi vain Sisilian, ei Italian valtion budjettiin, ja tämäkin pieni vaje korvautuisi suuremmalla hyvinvoinnilla?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Komissio muistuttaa, että välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, mikäli se on toteutettu EY:n perustamissopimuksessa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti, kun taas välillisten verojen yhdenmukaisuutta valvotaan unionin tasolla. Mikäli jollakin verotuksellisella toimenpiteellä kuitenkin myönnetään valikoivasti etua tietyille yrityksille, toimialoille tai alueille, näihin toimiin saatetaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevia säännöksiä.

Komission saamien tietojen perusteella ei ole aivan selvää, mihin verojärjestelmään arvoisa parlamentin jäsen viittaa.

Yleisesti ottaen komissio katsoo, että jonkin jäsenvaltion tietyille alueille myönnetyt edut ovat valtiontukea. Tällaiset valtiontuet voidaan hyväksyä alueellisia valtiontukia koskevista suuntaviivoista annetussa komission tiedonannossa (1) määritellyin ehdoin. Tuet, jotka eivät liity investointiin tai erityisen hankkeen toteuttamiseen ja joiden tarkoituksena on vain vapauttaa yritykset niille yleensä kuuluvista kustannuksista, ovat pääsääntöisesti kiellettyjä.

Jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet yritysverotusta koskevien menettelysääntöjen (2) puitteissa olemaan ottamatta käyttöön uusia haitallisia verotustoimenpiteitä ja ovat siis velvollisia varmistamaan, että niiden verotustoimenpiteet eivät ole tämän sitoumuksen vastaisia.

---

(1)  EYVL C 74, 10.3.1998.

(2)  Ecofin-neuvoston verotuspolitiikkaa koskevat päätelmät 1 päivältä joulukuuta 1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/295 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/295

---

(2004/C 84 E/0342)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0016/04

esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Grefacsa-yritys ja eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittely

Katalonian autonomisella alueella sijaitsee ainoa Espanjan valtion kategoriaan I kuuluva tuotantolaitos, jolla on lupa käsitellä tämän kategorian eläimistä saatavia sivutuotteita. Kyseessä on Térmensissä sijaitseva yritys Grefacsa (Greixos i Farines Cárniques, S.A.), joka käsittelee erikseen määriteltyä riskiainesta, joka on suoraan yhteydessä hullun lehmän tautina tunnettuun naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE:hen) ja muihin tarttuviin tauteihin.

Tuotantolaitoksessa käsitellään jätteitä, jotka ovat periaatteessa peräisin useista Espanjan autonomioista ja Andorran valtiosta. Eläinjätteistä saadaan lihajauhoja ja -rasvoja, jotka yritys antaa kuljetettavaksi valvotuille kaatopaikoille tai polttolaitoksiin.

Saako Grefacsa-yritys EU:n tukia? Jos saa, mitä yrityksen toimintoja tuetaan? Kuljetetaanko saatuja sivutuotteita muihin EU:n jäsenvaltioihin? Jos kuljetetaan, minkä lainsäädännön perusteella erikseen määritellyksi riskiainekseksi luokiteltujen sivutuotteiden maastavienti on mahdollista?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Eläimistä saatavia sivutuotteita koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1774/2002 (1) määritellään terveyssäännöt, jotka koskevat eläimistä saatavien sivutuotteiden keräämistä, kuljetusta, varastointia, esikäsittelemistä, käsittelyä, käyttöä ja hävittämistä, eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden saattamista markkinoille ja tietyissä erityistapauksissa niiden vientiä ja kauttakuljetusta, jotta näistä ei olisi vaaraa kansanterveydelle. Eläimistä saatavien sivutuotteiden ja käsiteltyjen tuotteiden lähettäminen muihin jäsenvaltioihin on sallittu asetuksen 8 artiklan nojalla, edellyttäen, että tällainen lähettäminen on yhdenmukaista tuon artiklan kanavointia koskevien säännösten kanssa. Asetuksessa kielletään erikseen määritellyn riskiaineksen vienti kolmansiin maihin, mutta tuontia koskevia säännöksiä sovelletaan vasta 1. toukokuuta 2004 lähtien.

Merkittäviä rakennerahastohankkeita lukuun ottamatta yksittäisten hankkeiden valinta on koko ohjelmakauden 2000—2006 aikana jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt ohjelmat. Viranomaisten valitsemien ohjelmien on kuitenkin joka suhteessa oltava yhteisön lainsäädännön mukaisia, myös ympäristövaatimusten osalta.

Näin ollen, jäsenvaltion tarjoamaan tietoon viitaten komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tähän asti kuusi Grefacsan ehdottamaa toimintoa on osittain saanut rahoitusta Katalonian autonomisen yhteisön maatalouden kehittämisohjelman 2000—2006 kohdasta ”maataloushankkeiden prosessoinnin ja markkinoinnin parantaminen”. Nämä toiminnot koskivat teknologisia ja ympäristönäkökohtiin liittyviä parannustoimia yrityksen tehtaissa Sant Joan les Fontsissa (Gironassa, 4 toimintoa) ja Térmensissä (Lleidassa, 2 toimintoa). Samat kansalliset viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei tälle yritykselle ole myönnetty mitään tukea Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR).

Komissiolla ei ole tietoa sivutuotteiden mahdollisista kuljetuksista Espanjasta muihin jäsenvaltioihin.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1774/2002, annettu 3 päivänä lokakuuta 2002, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä (EYVL L 273, 10.10.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/296 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/296

---

(2004/C 84 E/0343)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0031/04

esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Eräiden luxemburgilaisten vakuutusyhtiöiden soveltamat käytännöt

Vuoden 2004 alusta lähtien tietyt Luxemburgin suurherttuakunnassa toimivat vakuutusyhtiöt velvoittavat autoalan riippumattomia asiantuntijoita toimimaan yhteistyössä belgialaisen vahinkovakuutusyhtiön Informexin kanssa.

Vastaako tämä komission mielestä palveluiden vapaan liikkuvuuden periaatetta, josta määrätään EY:n perustamissopimuksen 14 ja 49 artiklassa? Jos ei vastaa, mihin toimiin komissio aikoo siinä tapauksessa ryhtyä tällaisen syrjinnän lopettamiseksi?

Jotkut edellä mainituista yhtiöistä määräävät myös, mitä autokorjaamoa asiakkaiden on käytettävä.

Eikö komissio ole kanssani samaa mieltä siitä, että tässä loukataan palveluiden vapaata liikkuvuutta koskevaa periaatetta, josta määrätään EY:n perustamissopimuksen 14 ja 49 artiklassa? Mikäli näin on, onko komissio valmis toteuttamaan tilanteen edellyttämiä toimia tällaisten käytäntöjen lopettamiseksi?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Komissio on perehtynyt kysymyksessä esitettyihin seikkoihin. EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan ja kirjallisessa kysymyksessä esitettyjen tietojen perusteella se ei kuitenkaan voi ryhtyä EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa tarkoitettuun rikkomista koskevaan menettelyyn, koska ilmoitetut tosiseikat liittyvät usean yksityisen toimijan välisiin sopimussuhteisiin.

EY:n perustamissopimuksen säännökset, jotka koskevat palveluiden tarjoamista, on virallisesti osoitettu jäsenvaltioille. Vaikka tämä ei estäkään sitä, että tässä määriteltyjen sääntöjen valvonta voitaisiin uskoa samaan aikaan kenelle tahansa asiasta kiinnostuneelle yksityiselle, yksityisten toimijoiden käytäntöjen pätevyyden tutkiminen kuuluu pääasiassa kansallisten tuomioistuinten toimivaltaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisen tuomioistuimen on sovellettava yhteisön oikeutta ja EY-tuomioistuimen oikeuskäytäntöä niissä asioissa, joita se käsittelee. Kun kyse on yhteisön oikeuden tulkinnasta, on muistettava, että kansallinen tuomioistuin voi EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan mukaan pyytää ennakkoratkaisua eli yhteisön oikeuden tulkintaa EY-tuomioistuimelta, joka on siihen yksin toimivaltainen.

Jos jokainen vakuutusyhtiö valitsee Informexin yhteisyössä kilpailevien yhtiöiden kanssa eikä itsenäisesti, voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa. Siinä kielletään yritysten väliset sopimukset, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on rajoittaa kilpailua tai joista seuraa, että kilpailu vääristyy. Komissiolla ei kuitenkaan ole tiedossaan, että tällaista yhteistoimintaa voisi esiintyä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/297 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/297

---

(2004/C 84 E/0344)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0035/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lentoyhtiöiden turvallisuusongelmista vaikea saada tietoja — taloudelliset intressit taustalla

| 1. | Milloin ja miten Sveitsin ulkopuolella saatiin tietoja siitä, että egyptiläisen lentoyhtiön Flash Airlinesin koneita oli niiden turvallisuusongelmien takia kielletty lentämästä Sveitsin ilmatilassa ja laskeutumasta Sveitsiin? Ranskalaisia matkailijoita kuljettanut Flash Airlinesin lentokone syöksyi Punaiseen mereen 3. tammikuuta 2004. |
| --- | --- |

1.

Milloin ja miten Sveitsin ulkopuolella saatiin tietoja siitä, että egyptiläisen lentoyhtiön Flash Airlinesin koneita oli niiden turvallisuusongelmien takia kielletty lentämästä Sveitsin ilmatilassa ja laskeutumasta Sveitsiin? Ranskalaisia matkailijoita kuljettanut Flash Airlinesin lentokone syöksyi Punaiseen mereen 3. tammikuuta 2004.

| 2. | Kuinka jäsenvaltioiden viranomaisten saamia tietoja lentoyhtiöiden turvallisuudesta vaihdetaan ja julkistetaan Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella? |
| --- | --- |

2.

Kuinka jäsenvaltioiden viranomaisten saamia tietoja lentoyhtiöiden turvallisuudesta vaihdetaan ja julkistetaan Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella?

| 3. | Mitä yksittäiset EU:n jäsenvaltiot tai Euroopan unioni voivat kyseisten tietojen perusteella tehdä estääkseen turvallisuudesta piittaamattomien lentoyhtiöiden koneita lentämästä niiden ilmatilassa tai laskeutumasta niiden lentokentille? |
| --- | --- |

3.

Mitä yksittäiset EU:n jäsenvaltiot tai Euroopan unioni voivat kyseisten tietojen perusteella tehdä estääkseen turvallisuudesta piittaamattomien lentoyhtiöiden koneita lentämästä niiden ilmatilassa tai laskeutumasta niiden lentokentille?

| 4. | Salaako Euroopan siviili-ilmailukonferenssi (ECAC) kuluttajajärjestöiltä ja suurelta yleisöltä tiedot turvallisuustarkastuksista taloudellisten intressien takia? Julkistetaanko turvallisuuden laiminlyövien lentoyhtiöiden nimet? |
| --- | --- |

4.

Salaako Euroopan siviili-ilmailukonferenssi (ECAC) kuluttajajärjestöiltä ja suurelta yleisöltä tiedot turvallisuustarkastuksista taloudellisten intressien takia? Julkistetaanko turvallisuuden laiminlyövien lentoyhtiöiden nimet?

| 5. | Pitääkö komissio hyväksyttävänä, että varatessaan matkaa lentomatkustajat eivät voi saada tietoja, joiden perusteella he voisivat verrata edullista hintaa ja matkaan sisältyviä turvallisuusriskejä? |
| --- | --- |

5.

Pitääkö komissio hyväksyttävänä, että varatessaan matkaa lentomatkustajat eivät voi saada tietoja, joiden perusteella he voisivat verrata edullista hintaa ja matkaan sisältyviä turvallisuusriskejä?

| 6. | Kuinka voidaan estää se, että tietämättömät matkustajat jälleen käyttävät vaarallisten lentoyhtiöiden palveluja tai että vaaralliset lentoyhtiöt houkuttelevat matkustajia sellaisista EU:n jäsenvaltioista, joissa säännöt eivät ole yhtä tiukat kuin muualla? |
| --- | --- |

6.

Kuinka voidaan estää se, että tietämättömät matkustajat jälleen käyttävät vaarallisten lentoyhtiöiden palveluja tai että vaaralliset lentoyhtiöt houkuttelevat matkustajia sellaisista EU:n jäsenvaltioista, joissa säännöt eivät ole yhtä tiukat kuin muualla?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Komission tietojen mukaan Sveitsin viranomaiset ilmoittivat 15. lokakuuta 2002 Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimelle (JAA) päätöksestään kieltää Flash Airlines -yhtiön lentokoneiden pääsy Sveitsin ilmatilaan. JAA hallinnoi Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) puolesta ulkomaisten ilma-alusten turvallisuuden arviointia koskevaa SAFA-tietokantaa (Safety Assessment of Foreign Aircraft), johon tallennetaan ECAC:n 38 jäsenvaltion toimittamat tarkastusraportit. JAA välitti tiedon kaikille kansallisille SAFA-koordinaattoreille 16. lokakuuta 2002 ja kehotti niitä ottamaan asiaan liittyvät seikat huomioon omassa tarkastusohjelmassaan.

Niin kauan kuin yhteisön lentoasemia käyttävien yhteisön ulkopuolisten maiden ilma-alusten turvallisuudesta annettava parlamentin ja neuvoston direktiivi ei vielä ole voimassa, jäsenvaltiot osallistuvat SAFA-ohjelmaan. Siihen sisältyvät tiedot eivät ole julkisia.

Siihen asti, kunnes mainittu direktiivi tulee voimaan, kukin jäsenvaltio päättää käytettävissään olevien tietojen perusteella, kenelle se myöntää pääsyn ilmatilaansa.

ECAC:n SAFA-ohjelma on luonteeltaan tekninen ohjelma, jonka tavoitteena on onnettomuuksien ennaltaehkäiseminen, eikä siinä velvoiteta julkaisemaan yksityiskohtaisia tietoja osallistujavaltioiden tekemistä tarkastuksista.

Komissio on jo käynnistänyt kuulemismenettelyn, jonka avulla pyritään lisäämään avoimuutta ilmailualan liikenteenharjoittajien tunnistamisen alalla. Tarkoituksena on ehdottaa mitä pikimmin toimenpiteitä 3. tammikuuta 2004 sattuneen vakavan lento-onnettomuuden esiin tuomien puutteiden korjaamiseksi.

Komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan parlamentin jäsen Hortefeux'n kirjalliseen kysymykseen P-0158/04 annettuun vastaukseen (1), jossa kerrotaan tarkemmin mainitun direktiivin säännöksistä. Direktiivillä on tarkoitus korjata yhteisön ulkopuolisten maiden ilma-alusten nykyisen valvontajärjestelmän heikkouksia erityisesti yleisölle tiedottamisen osalta. Sen avulla voidaan myös varmistaa, että tiukimpia mahdollisia vaatimuksia noudatetaan tunnollisemmin.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/298 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/298

---

(2004/C 84 E/0345)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0039/04

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   EU:n lainsäädännöllisten asiakirjojen määrät

Voisiko komissio kertoa, miten Euroopan unionin toimielinten vuonna 2003 hyväksymät lainsäädännölliset asiakirjat jakautuvat toimielimen mukaan (komissio, neuvosto ja EP/neuvosto) sekä asiakirjatyypin mukaan (suositus, päätös, direktiivi, asetus jne.)?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2004)

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle on toimitettu suoraan taulukko, josta ilmenee niiden säädösten lukumäärä, jotka on annettu, kumottu tai joiden voimassaolo on päättynyt vuonna 2003, lajiteltuna säädöstyypin ja kyseessä olevan toimielimen mukaan.

Nämä tiedot ovat peräisin yleiskertomuksesta Euroopan unionin toiminnasta vuonna 2003. Yleiskertomus toimitetaan joka vuosi parlamentille helmikuun toisena tiistaina EY:n perustamissopimuksen 212 artiklan mukaisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/298 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/298

---

(2004/C 84 E/0346)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/04

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euron vaikutus kaupankäyntiin

Vastauksessaan Chris Huhnen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 (1) komission jäsen Solbes esitti useita kommentteja euron vaikutuksesta kaupankäyntiin. Pystyykö komissio antamaan tilanteen kehityksestä lisätietoja, jotka perustuvat kuuden viime kuukauden aikana tapahtuneeseen taloudelliseen kehitykseen?

(Alkuperäinen Chris Huhnen kysymys: ”Voiko komissio tehdä yhteenvedon mahdollisista merkittävistä tutkimuksista, jotka koskevat euron vaikutusta kaupankäyntiin euroalueella, sen omat tutkimukset mukaan lukien? Voiko komissio arvioida, missä määrin euron käyttöönotto on lisännyt kaupankäyntiä?”)

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Komissio esitteli vastauksessaan Chris Huhnen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 (1) tuloksia useista akateemisista tutkimuksista, joissa tarkasteltiin euron vaikutusta euroalueen sisäiseen kauppaan. Komission 30. syyskuuta 2003 julkaisemassa euroaluetta koskevassa neljännesvuosikatsauksessa (Quarterly Report on the Euro Area) vaikutukseksi arvioidaan 7—18 prosenttia. Arvion perustana käytetään tietoja vuoden 1991 ensimmäisestä vuosineljänneksestä vuoden 2002 neljänteen vuosineljännekseen. Komissio on näin ollen sitä mieltä, että euro on jo vaikuttanut euroalueen sisäisiin kauppavirtoihin huomattavasti, ja vaikutus voi kasvaa edelleen.

Kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 annetussa vastauksessa mainittujen tutkimusten lisäksi voidaan todeta, että myös yksittäisten jäsenvaltioiden tuonnin ja viennin kauppavirtoja tutkittaessa on havaittu talous- ja rahaliittoon liittyviä vaikutuksia.

Komissio ei ole tietoinen kyseiseen alaan liittyvistä viimeaikaisista tutkimuksista, joissa olisi käytetty kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 annetussa vastauksessa mainittuja tutkimuksia uudempia tietoja. On kuitenkin epätodennäköistä, että tavanomaiset talouden suhdannevaihtelut viimeisten kuuden kuukauden aikana muuttaisivat aiempien tutkimusten perushavaintoja.

---

(1)  EUVL C 58 E, 6.3.2004, s. 106.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/299 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/299

---

(2004/C 84 E/0347)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0045/04

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Alustavan ennakkoarvioinnin ja ympäristövaikutusten arvioinnin tekemättä jättäminen koko Impregilo SpA -yhtiön Sa Sean rannikolle Tentizzosiin Bosan kuntaan (Nuoron maakunta, Sardinia, Italia) suunnitteleman rakennushankkeen yhteydessä

Sa Sean rannikkoa Tentizzosissa Bosan kunnassa (Nuoron maakunnassa) silmällä pitäen on julkistettu (1) neljä kaavoitussuunnitelmaa matkailualan kiinteistöhankkeita (huviloita, hotelleja, loma-asuntoja, palveluja, golfkenttä ym.) varten, jotka kuuluvat — lehtitietojen mukaan — yhteen ainoaan Impregilo-yhtiön koordinoimaan hankkeeseen, jonka kokonaislaajuus on 350 000 kuutiometriä.

Yhteisön rahoitusta koskeva pyyntö on niin ikään jo julkistettu (20 prosenttia kokonaisinvestoinneista eli arviolta 225 miljoonaa euroa).

Luonnonsuojelujärjestöt Amici della terra ja Gruppo d'intervento giuridico ovat useaan otteeseen vaatineet yhteisön, valtion, alueen ja paikallishallinnon viranomaisia toteuttamaan hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin (2), koska kyseessä on yksi harvoista Välimeren luonnontilaisista rantakaistaleista.

Kyseistä aluetta suojellaan maisemarajoitteella (3), ja osa siitä on kauttaaltaan (4) suojelukohteena, ja se on osa yhteisön tärkeänä pitämää aluetta, jota kutsutaan nimellä ”sisämaa ja Bosan, Capo Marrargiun ja Porto Tangonen välinen alue” (koodi ITB000041) luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY (5) mukaisesti (6).

Tähän mennessä on aloitettu vain kaavoitussuunnitelman yhden osa-alueen ympäristövaikutusten arviointi (35 000 kuutiometriä Sa Sean alueella) Gianni Delitalan Tecnestudio-arkkitehtitoimiston pyynnöstä, vaikka myös Sardinian autonominen alue on tietoinen hankkeen laajuudesta (7) sekä siitä, että siinä rikotaan selvästi sekä yhteisön normeja että kansallista lainsäädäntöä, joiden mukaan kaikille ehdotetuille hankkeille kokonaisuudessaan on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi (ks. esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuin, asia 435/97, 16. syyskuuta 1999, TAR Lazio, LT, 16. joulukuuta 2002, nro 1456).

Hankkeelle ei siis ole tehty minkäänlaista ympäristövaikutusten arviointia.

Voiko komissio ilmoittaa,

| — | onko se tietoinen edellä esitetyistä seikoista; |
| --- | --- |

—

onko se tietoinen edellä esitetyistä seikoista;

| — | onko Euroopan unioni myöntänyt tukia (Sardinian alueellinen toimenpide 2000—2006) nykyisiin tai tuleviin hankkeisiin (esimerkiksi tiet, vesijohtoverkostot, viemäriverkostot), jotka suosivat asuntojen rakentamista Sa Sean—Tentizzosin alueelle; |
| --- | --- |

—

onko Euroopan unioni myöntänyt tukia (Sardinian alueellinen toimenpide 2000—2006) nykyisiin tai tuleviin hankkeisiin (esimerkiksi tiet, vesijohtoverkostot, viemäriverkostot), jotka suosivat asuntojen rakentamista Sa Sean—Tentizzosin alueelle;

| — | aikooko komissio ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin direktiivien 97/11/EY (8) ja 85/337/ETY (9) täytäntöönpanon vääristämisen vuoksi sekä siksi, ettei edellä mainitussa hankkeessa ole sovellettu direktiiviä 92/43/ETY ympäristövaikutusten arvioinnin osalta? |
| --- | --- |

—

aikooko komissio ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin direktiivien 97/11/EY (8) ja 85/337/ETY (9) täytäntöönpanon vääristämisen vuoksi sekä siksi, ettei edellä mainitussa hankkeessa ole sovellettu direktiiviä 92/43/ETY ympäristövaikutusten arvioinnin osalta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (10), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1 l/EY (11), nojalla jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ennen luvan myöntämistä hankkeet, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, alistetaan lupamenettelyyn ja että niiden vaikutukset arvioidaan. Tällaiset hankkeet määritellään direktiivin 4 artiklassa, jossa viitataan direktiivin liitteisiin I ja II.

Golfkenttiä ei ole erityisesti mainittu direktiivin liitteissä. Taajama-alueiden ulkopuolella sijaitsevat lomakylät ja hotellikokonaisuudet sekä muut näihin liittyvät hankkeet on lueteltu liitteen II 12 kohdan c alakohdassa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat tapaukset voitaisiin katsoa liitteeseen II kuuluviksi. Liitettä II koskevien hankkeiden suhteen jäsenvaltioiden on määriteltävä joko tapauskohtaisella tutkimuksella, kynnyksiä soveltamalla tai muita kriteereitä käyttäen arvioida, onko ympäristövaikutusten arviointi suoritettava, koska hanke todennäköisesti aiheuttaa merkittäviä ympäristövaikutuksia. Jäsenvaltiot ottavat huomioon asiaankuuluvat valintaperusteet, jotka on esitetty mainitun direktiivin liitteessä III. Mikäli jäsenvaltio päätyy siihen, että hankkeen ympäristövaikutukset ovat huomattavat, niiden arviointi on välttämätöntä.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema hanke sijoittuu yhteisön tärkeänä pitämälle alueelle, jota Italia on ehdottanut luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan nojalla. Näin ollen siihen sovelletaan mainitun direktiivin 6 artiklaa, jossa määritellään, millaisin edellytyksin voidaan antaa lupa hankkeelle, jolla saattaa olla merkittäviä vaikutuksia erityissuojelualueeseen tai yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen. Jos hankkeella saattaa olla merkittäviä ympäristövaikutuksia, on direktiivin vastaista myöntää hankkeelle lupa, elleivät 6 artiklan perusteet täyty.

Lisäksi komissio on äskettäin kirjannut valituksen direktiivin 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY, puutteellisesta soveltamisesta juuri kyseessä olevan hankkeen osalta. Mikäli komissio päätyy siihen johtopäätökseen, että yhteisön oikeutta tässä tapauksessa rikotaan, se ei EY:n perustamissopimuksen valvojana epäröi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin, mukaan luettuna EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukainen rikkomismenettely, varmistaakseen, että yhteisön asianomaista lainsäädäntöä noudatetaan.

Sardinian alueviranomaisilta saatujen tietojen perusteella komissio voi vihdoin täsmällisesti todeta, että arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomat hankkeet eivät ole saaneet yhteisrahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta.

---

(1)  Vrt. L'Unione Sarda, 13. syyskuuta 2003, sekä La Nuova Sardegna, 14. syyskuuta 2003.

(2)  Direktiivi 97/11/EY (liitteen II 12 kohdan c alakohta), annettu direktiivin 85/337/ETY (liitteen II 11 kohdan a alakohta) muuttamisesta, DPR 12. huhtikuuta 1996 (5 ja 10 pykälä, liite B, 8 kohdan a alakohta) ja Sardinian aluelaki nro 1/1999 (31 pykälä), muutettu Sardinian aluelailla nro 17/2000 (17 pykälä) sekä aluelailla nro 3/2003 (20 pykälä).

(3)  Lainsäädäntöasetus nro 490/1999, 139 ja 140 pykälät (DM, 16. kesäkuuta 1972) ja 146 pykälän 1 momentin a, g ja m alakohta.

(4)  Aluelaki nro 23/1993, 2 pykälän 1 momentin a alakohta; väliaikainen muuttamattomuusrajoite, joka koskee koko Bosan pohjoispuolen rannikkokaistaletta Bosan ja (Nuoron maakunta) Villanova Monteleonen (Sassarin maakunta) kuntien välillä uuden alueellisen maisemasuunnitelman lopulliseen hyväksymiseen asti lain nro 431/1985 1 pykälän 2 momentin mukaisesti, annettu aluehallituksen viranomaisen asetuksella P.I. ja BB. CC, 23. joulukuuta 1985, nro 3005.

(5)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6)  Pantu täytäntöön DPR:llä nro 357/1997 sekä sen muutetuilla versioilla (muodollinen luettelo, DM 3. huhtikuuta 2000, nro 65).

(7)  Nuoron maisemien suojelemista ajavalle paikallisyksikölle on esitetty kyseisiä kaavoitussuunnitelmia koskevat kyselyt nro 1042/02, 1043/02, 1044/02 ja 1045/02.

(8)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(9)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(10)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(11)  EYVL L 73, 14.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/301 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/301

---

(2004/C 84 E/0348)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0046/04

esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön henkilöstöilmoitukset, joissa vaatimuksena on englannin puhuminen äidinkielenä

Euroopan komission kokonaan tai osittain rahoittamat eurooppalaiset järjestöt sekä Euroopan komissioon sopimussuhteessa olevat yksityiset yritykset julkaisevat säännöllisesti henkilöstöilmoituksia, joissa vaaditaan, että hakijan äidinkieli on englanti (English mother tongue) tai että hän puhuu sitä äidinkielenään (English native speaker).

Vaikuttaa myös siltä, että järjestöt ovat nykyään korvanneet muun muassa Euroopan komission antamien varoitusten vuoksi ”English mother tongue” -mallin kaltaiset ilmaisut muodoilla ”English mother tongue or equivalent” (äidinkielenä englanti tai vastaava kielitaito) ja ”English native speaker level” (englantia äidinkielenään puhuvan tasoinen kielitaito), jonka jälkeen ne kutsuvat haastatteluun ainoastaan englantia äidinkielenään puhuvia hakijoita. Euroopan Esperanto-liitto on koonnut noin 700 vastaavanlaista ilmoitusta käsittävän kattavan luettelon, joka on luettavissa Internet-osoitteessa (http://lingvo.Org/eo/2/l 5).

| 1. | Voiko Euroopan komissio ryhtyä toimiin, jotka tarvittaessa käsittävät lainsäädännön tarkistamisen, komission rahoituksen peruuttaminen mukaan lukien, niitä komission kokonaan tai osittain rahoittamia eurooppalaisia järjestöjä sekä komissioon sopimussuhteessa olevia yksityisiä yrityksiä vastaan, jotka syyllistyvät syrjintään edellä kuvattujen kriteereiden perusteella? |
| --- | --- |

1.

Voiko Euroopan komissio ryhtyä toimiin, jotka tarvittaessa käsittävät lainsäädännön tarkistamisen, komission rahoituksen peruuttaminen mukaan lukien, niitä komission kokonaan tai osittain rahoittamia eurooppalaisia järjestöjä sekä komissioon sopimussuhteessa olevia yksityisiä yrityksiä vastaan, jotka syyllistyvät syrjintään edellä kuvattujen kriteereiden perusteella?

| 2. | Voiko komissio toteuttaa perusteellisen tutkimuksen komission kokonaan tai osittain rahoittamissa eurooppalaisissa järjestöissä sekä komissioon sopimussuhteessa olevissa yksityisissä yrityksissä esiintyvästä kielisyrjinnästä? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio toteuttaa perusteellisen tutkimuksen komission kokonaan tai osittain rahoittamissa eurooppalaisissa järjestöissä sekä komissioon sopimussuhteessa olevissa yksityisissä yrityksissä esiintyvästä kielisyrjinnästä?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/301 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/301

---

(2004/C 84 E/0349)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/04

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle

(21. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kielivaatimukset EU:n virkoja täytettäessä

Euroopan komission kokonaan tai osittain rahoittamat eurooppalaiset järjestöt sekä Euroopan komissioon sopimussuhteessa olevat yksityiset yritykset julkaisevat säännöllisesti henkilöstöilmoituksia, joissa vaaditaan, että hakija puhuu englantia äidinkielenään (English native speaker) tai että hakijan äidinkieli on englanti (English mother tongue). Komissio on toistuvasti vahvistanut, että työpaikkailmoitukset ovat syrjiviä (katso komission vastauksia lukuisiin asiaa koskeviin kirjallisiin kysymyksiin (1)).

Huolimatta komission lukuisista vakuutuksista ja yhteisön entisen oikeusasiamiehen Jacob Södermanin antamasta lupauksesta (659/2002/IP) yhteisön organisaatioiden syrjivä käytäntö jatkuu edelleen (2). Vaikuttaa myös siltä, että järjestöt ovat nykyään korvanneet muun muassa Euroopan komission antamien varoitusten vuoksi ”English mother tongue” -mallin kaltaiset ilmaisut muodoilla ”English mother tongue or equivalent” (äidinkielenä englanti tai vastaava kielitaito) ja ”English native speaker level” (englantia äidinkielenään puhuvan tasoinen kielitaito) ja First language English (englanti ensimmäisenä kielenä), jonka jälkeen ne kutsuvat haastatteluun ainoastaan englantia äidinkielenään puhuvia hakijoita.

Voiko komissio aloittaa tutkimukset asiasta?

Mitä komissio on valmis tekemään syrjinnän lopettamiseksi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0046/04 ja E-0086/04

(5. maaliskuuta 2003)

Komissio on selvittänyt kantansa tämän aiheen oikeudellisesta arvioinnista vastauksissaan useisiin kirjallisiin kysymyksiin: E-4100/00, esittäjä Bart Staes (3); E-0779/01, esittäjä Bart Staes (4); E-1356/01, esittäjä Vitaliano Gemelli (5); E-1 681/01 ja E-1682/01, esittäjä Bart Staes (6); P-2331/01, esittäjä Concepció Ferrer (6); E-2900/01, esittäjä Bart Staes (7); E-2901/01 ja E-2944/01, esittäjä Bart Staes (7); P-3189/01, esittäjä Willi Rothly (7); E-3572/01, esittäjä Bart Staes (8); E-0941/02, esittäjä Bart Staes (9); E-2764/02, esittäjä Bart Staes (10); E-1733/03, esittäjä Jo Leinen (11); E-2018/03, esittäjä Bart Staes (12); E-2226/03, esittäjä Paul Rübig (12). Komissio haluaa lisätä, että se katsoo myös termien ”kieltä äidinkielenään puhuvan tasoinen kielitaito” (”native speaker level”) ja ”ensimmäinen kieli (+mainintana jokin tietty EU:n kieli)” (”first language”) rikkovan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevia säännöksiä vastaan.

Vastauksissaan edellä mainittuihin kirjallisiin kysymyksiin komissio on kuvannut toteuttamiaan toimenpiteitä, joita se tulee jatkossakin tekemään torjuakseen syrjintää, jota työpaikkailmoituksiin sisältyvät vaatimukset määrättyä kieltä äidinkielenään puhumisesta aiheuttavat. Komissio arvioi parhaillaan, voidaanko lisätoimenpiteitä toteuttaa.

---

(1)  Komission vastaukset erityisesti seuraaviin kirjallisiin kysymyksiin: E-4100/00, E-0779/01, E-l356/01, E-1681/01, E-1682/01, E-2331/01, E-2900/01, E-2901/01, E-2944/01, E-3189/01, E-3572/01, E-0941/01, E-2764/02, E-3786/02, E-1733/03, E-2018/03 ja E-2226/03.

(2)  Euroopan Esperanto-liitto on tehnyt luettelon yli 700 syrjivästä ilmoituksesta (katso luetteloa http://lingvo.Org/eo/2/15).

(3)  EYVL C 174 E, 19.6.2001.

(4)  EYVL C 235 E, 21.8.2001.

(5)  EYVL C 350 E, 11.12.2001

(6)  EYVL C 93 E, 18.4.2002.

(7)  EYVL C 134 E, 6.6.2002.

(8)  EYVL C 160 E, 4.7.2002.

(9)  EYVL C 229 E, 26.9.2002.

(10)  EUVL C 92 E, 17.4.2003.

(11)  EUVL C 11 E, 15.1.2004.

(12)  EUVL C 33 E, 6.2.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/302 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/302

---

(2004/C 84 E/0350)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0051/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kuuden jäsenvaltion komissiolle lähettämä kirje Brysselissä kokoontuneen hallitusten välisen kokouksen epäonnistuttua

Brysselissä kokoontuneen hallitusten välisen kokouksen epäonnistuttua kuusi jäsenvaltiota (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Hollanti, Ruotsi ja Itävalta) lähetti komissiolle kirjeen, jossa pyydettiin, että jäsenvaltioiden osuus lähivuosien EU:n talousarvioissa ei ylittäisi yhtä prosenttia unionin BKT:stä. Mikä on komission vastaus tähän erikoiseen ja epäasialliselta tuntuvaan pyyntöön?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Komissio esitti 10. helmikuuta 2004 ehdotuksensa uusiksi vuosien 2007—2013 rahoituspuitteiksi (1).

Komissio tarkastelee kyseisessä tiedonannossa nykyisiä sitoumuksia yksityiskohtaisesti ja toteaa seuraavasti: ”Jos enimmäismäärä on noin yksi prosentti BKTL:sta, maatalouden tukimaksuja koskevia Eurooppa-neuvoston sitoumuksia ei pystyttäisi täyttämään, koheesiopolitiikan käyttöönotto 10 uudessa jäsenvaltiossa heikentyisi ja nykyisten toimintatasojen ylläpitäminen muiden politiikkojen alalla vaarantuisi; puhumattakaan että pystyttäisiin panemaan täytäntöön uusia painopisteitä.”

---

(1)  Komission tiedonanto KOM(2004) 101.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/303 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/303

---

(2004/C 84 E/0351)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) ja Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ratapölkkyjen polttaminen

Alankomaiden Coevordenin ja Saksan Emlichheimin kuntien välissä sijaitsevalle rajat ylittävälle Europark-teollisuusalueelle suunnitellaan kolmen polttolaitoksen rakentamista jätelietteen, talousjätteen ja ratapölkkyjen hävittämistä varten. Laitosten vuosittaisen polttokapasiteetin arvioidaan nousevan 720 000 tonniin. Prosessin yhteydessä tuotetaan sähköä (60 megawattituntia vuodessa), jota jaellaan ”vihreänä energiana”.

Ratapölkyt on käsitelty tervan ja suolakyllästeiden kaltaisilla puunsuojausaineilla ja ne on (päätöksen 2000/532/EY mukaisesti) varustettava vaarallisen jätteen merkinnöin. Ratapölkkyjen polttaminen on kiistanalainen toimenpide, sillä sen yhteydessä on todettu pääsevän ilmaan, maaperään ja veteen pienhiukkasia, raskasmetalleja (kromia ja arseenia), hiilivetyjä ja dioksiineja.

Vanhat ratapölkyt ovat saastuneet kemiallisesti niin pahoin, että niitä on käsiteltävä vaarallisena kemiallisena jätteenä ja hävitettävä erityislaitoksissa.

Polttolaitosten takana olevat tahot toivovat saavansa luvat järjestettyä ennen 20. kesäkuuta 2004, koska kyseisen päivämäärän jälkeen ei jätepolttolaitosten rakentaminen liene enää mahdollista. Lupa on voimassa 20 vuotta.

Eikö Euroopan komissiokin ole sitä mieltä, että kyllästettyjen ratapölkkyjen polttaminen ei voi olla sallittua?

Onko komissio yhtä mieltä siitä, että jätteen poltolla tuotettua sähköä ei voi koskaan kutsua vihreäksi energiaksi, koska siten luodaan kuluttajille valheellinen kuva kyseisen energian alkuperästä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Kaikkien jätteidenpolttolaitosten on oltava 4. joulukuuta 2000 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY (1) mukaisia. Direktiiviä sovelletaan poltto- ja rinnakkaispolttolaitoksiin. Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan nojalla puujäte, joka saattaa puunkyllästysaineella tai päällysteellä käsittelyn seurauksena sisältää halogenoituja orgaanisia aineita tai raskasmetalleja, ei ole direktiivin soveltamisalan ulkopuolella. Tämä merkitsee sitä, että laitosten, jotka polttavat puunkyllästysaineilla, kuten tervalla ja kreosootilla, kyllästettyjä ratapölkkyjä, on oltava direktiivin 2000/76/EY vaatimusten mukaisia. Nämä vaatimukset sisältävät rajoja raskasmetalli-, dioksiini- ja furaanipäästöille sekä orgaanisen hiilen kokonaismäärälle, joka saattaa olla olennainen tällaisen jätteen polttamisen kannalta. Ei näytä siltä, että rajoitukset olisivat tarpeen tällaisten jätteiden polttamisessa.

Sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla 27 päivänä syyskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/77/EY (2) biomassa sisällytetään uusiutuvien energialähteiden määritelmään. Direktiivin määritelmän mukaan biomassalla tarkoitetaan ”maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan lukien), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa”. Koska ratapölkyt on tehty puusta, tämän määritelmän mukaan ne osaltaan tuottavat sähköä uusiutuvista energialähteistä direktiivissä 2001/77/EY tarkoitetulla tavalla.

---

(1)  EYVL L 332, 28.12.2000.

(2)  EYVL L 283, 27.10.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/304 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/304

---

(2004/C 84 E/0352)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0066/04

esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Parmalatin konkurssi

Italialaisen Parmalat-yhtiön ennen kuulumaton konkurssi ja arviolta kymmenen miljardin euron velat on suurin Euroopan historiassa tapahtunut kirjanpitopetos ja se on dramaattisella tavalla osoittanut, että tällä hetkellä tarvitaan tiukempia ja tehokkaampia sääntöjä, joiden avulla voidaan torjua yhtiöiden petollisia kirjanpitokäytäntöjä.

Kun otetaan huomioon, että yhtenäismarkkinoilla, kuten Euroopan markkinoilla, joilla perussopimusten mukaisesti sovelletaan henkilöiden, tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden perusperiaatteita, katsooko komissio, että Euroopan unionin kansalaisten suojelemiseksi tehokkaammin tällaisilta petoksilta ja yritysten välisen vapaan kilpailun periaatteen mukaisesti sekä yhteisiä sääntöjä noudattaen, olisi toteutettava kiireellisesti yhteisön toimia, jotta voidaan taata tehokkaampi yhtiöiden tilintarkastuksen valvonta Euroopan unionissa?

Eikö komissio katso, että yhteisön oikeuden mukaisesti Italian nykyinen osakeyhtiöitä koskeva sääntelyjärjestelmä on puutteellinen etenkin Consobin ja Italian pankin toimintaa ajatellen?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Vaikka petoksia ei koskaan voida täysin estää, komissio on yhtä mieltä siitä, että kiireellisiä toimia tarvitaan, jotta sijoittajien luottamus pääomamarkkinoihin voidaan palauttaa. Tällaisia toimia ovat petostentorjunnan tehostaminen, hallituksen jäsenten ja tilintarkastajien velvollisuuksien selventäminen, tilintarkastajien ammattikuntaan kohdistuvan viranomaisvalvonnan tiukentaminen sekä valvontaelinten EU:ssa ja kolmansien maiden vastaavien elinten kanssa tekemän yhteistyön parantaminen. Tästä syystä komissio on ehdottanut lakisääteistä tilintarkastusta koskevassa toimintasuunnitelmassaan (1) toimenpiteitä lakisääteisen tilintarkastuksen laadun parantamiseksi kaikkialla EU:ssa ja esittänyt yhtiöoikeutta koskevassa toimintasuunnitelmassaan (2) aloitteita omistajaohjauksen kehittämiseksi.

Komissio aikoo ehdottaa maaliskuussa 2003 kahdeksannen yhtiöoikeusdirektiivin (3) tarkistamista. Tarkistuksen yhteydessä käsitellään muun muassa tilintarkastajien rekisteröintiä sekä ammattietiikkaa ja riippumattomuutta, tilintarkastusstandardeja ja tilintarkastusraportointia, tilintarkastuksen laadunvarmistusta, tutkimuksia ja seuraamuksia, viranomaisvalvontaa, tilintarkastajan ja hallituksen välistä yhteydenpitoa sekä valvontaelinten sääntely-yhteistyötä EU:ssa ja kolmansien maiden valvontaelinten kanssa. Komissio aikoo yrittää myös vauhdittaa joitakin yhtiöoikeutta koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettyjä omistajaohjausta koskevia toimenpiteitä, jotka liittyvät muiden kuin liikkeenjohdosta vastaavien tai valvonnasta vastaavien riippumattomien johtajien asemaan, johtajien selvempään kollektiiviseen vastuuseen taloudellisista ja tärkeimmistä muista kuin taloudellisista tiedoista sekä tietojen antamiseen konsernin rakenteesta ja konsernin sisäisistä liiketoimista.

Komissio ei katso sopivaksi esittää yksityiskohtaisia huomautuksia Italiassa voimassa olevan sääntelyjärjestelmän asianmukaisuudesta. Komissio pyrkii edellä esitettyjen toimenpiteiden avulla tehostamaan kaikkien EU:n valvontaelinten välistä sääntely-yhteistyötä. Valvontatoimien tehokkaampi koordinointi EU:n tasolla parantaa jäsenvaltioiden nykyistä tilannetta muun muassa parhaiden käytänteiden vaihdon ja tilintarkastusstandardeja koskevan ohjeistuksen ansiosta.

---

(1)  Komission tiedonanto, annettu 21. toukokuuta 2003”Lakisääteisen tilintarkastuksen kehittäminen EU:ssa”, EUVL C 236, 2.10.2003.

(2)  Komission tiedonanto, annettu 21. toukokuuta 2003, ”Yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantaminen Euroopan unionissa — etenemissuunnitelma”, KOM(2003)284 lopullinen.

(3)  Kahdeksas neuvoston direktiivi 84/253/ΕΤΎ, annettu 10 päivänä huhtikuuta 1984, lakisääteisten tilintarkastusten suorittamisesta vastuussa olevien henkilöiden hyväksymisestä, EYVL L 126, 12.5.1984.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/305 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/305

---

(2004/C 84 E/0353)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0093/04

esittäjä(t): Martin Kastler (PPE-DE) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ihmiskauppa ja prostituutio Saksan ja Tšekin raja-alueella

Itä-Euroopasta ja Aasiasta tulevien nuorten naisten prostituutio ja laiton ihmiskauppa Saksan ja Tšekin rajalla ovat muutamia kuukausia ennen laajentumista edelleen mittasuhteiltaan valtava ratkaisematon ongelma, joka kasvaa yhä.

| 1. | Mitä seurantatoimenpiteitä komissio on toteuttanut ihmiskaupan torjumisesta vuonna 2002 tekemänsä puitepäätöksen johdosta sekä lisääntyvää laitonta prostituutiota ja siihen liittyviä rikoksia vastaan Saksan ja Tšekin raja-alueella?
  Prostituutio-ongelman yhteydessä asiantuntijat ovat todenneet, että kupan kaltaiset sukupuoliteitse tarttuvat taudit ovat Saksan ja Tšekin raja-alueella lisääntyneet voimakkaasti, sekä havainneet vielä dramaattisempaa kehitystä HIV:n/aidsin alalla Keski- ja Itä-Euroopan maissa. |
| --- | --- |

1.

Mitä seurantatoimenpiteitä komissio on toteuttanut ihmiskaupan torjumisesta vuonna 2002 tekemänsä puitepäätöksen johdosta sekä lisääntyvää laitonta prostituutiota ja siihen liittyviä rikoksia vastaan Saksan ja Tšekin raja-alueella?

Prostituutio-ongelman yhteydessä asiantuntijat ovat todenneet, että kupan kaltaiset sukupuoliteitse tarttuvat taudit ovat Saksan ja Tšekin raja-alueella lisääntyneet voimakkaasti, sekä havainneet vielä dramaattisempaa kehitystä HIV:n/aidsin alalla Keski- ja Itä-Euroopan maissa.

| 2. | Mistä ohjelmista ja missä laajuudessa komissio tukee vuosina 2003—2006 terveydellisen tilanteen parantamista itse paikalla Saksan ja Tšekin raja-alueella (kaduilla tehtävä työ, JANA jne.)? |
| --- | --- |

2.

Mistä ohjelmista ja missä laajuudessa komissio tukee vuosina 2003—2006 terveydellisen tilanteen parantamista itse paikalla Saksan ja Tšekin raja-alueella (kaduilla tehtävä työ, JANA jne.)?

| 3. | Aikooko komissio mahdollisesti käynnistää uuden suuren kampanjan tai teemavuoden tätä tärkeää ongelma-alaa silmällä pitäen? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio mahdollisesti käynnistää uuden suuren kampanjan tai teemavuoden tätä tärkeää ongelma-alaa silmällä pitäen?

| 4. | Ihmiskaupan ja prostituution osuus raja-alueen rikostilastoissa on kasvamassa entisestään. Onko EU:lla varoja ja mahdollisuuksia tukea kyseisten maiden ponnisteluja poliisin ja tuomioistuinten yhteistyön alalla? |
| --- | --- |

4.

Ihmiskaupan ja prostituution osuus raja-alueen rikostilastoissa on kasvamassa entisestään. Onko EU:lla varoja ja mahdollisuuksia tukea kyseisten maiden ponnisteluja poliisin ja tuomioistuinten yhteistyön alalla?

| 5. | Onko Saksan ja Tšekin raja-aluetta varten suunnitteilla käytännön jatkotoimenpiteitä? |
| --- | --- |

5.

Onko Saksan ja Tšekin raja-aluetta varten suunnitteilla käytännön jatkotoimenpiteitä?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Ihmiskauppa on komission suurimpia huolenaiheita. Komissio on pannut merkille, että Saksan ja Tekin raja-alueella vallitsevaa tilannetta käsitellään yhä useammissa raporteissa ja selvityksissä, ja siksi kyseistä aluetta on käsitelty paljon julkisuudessa. Raporttien johdosta komissio on tarkistanut tilanteen tarttuvien sukupuolitautien (kuten kupan) osalta. Tähän mennessä Robert Koch -instituutti (Saksan valtion terveyslaitos) ei ole saanut tietoja, jotka osoittaisivat tautien yleistyneen voimakkaasti Saksan ja Tšekin raja-alueella. Esimerkiksi Saksan Sachsenin osavaltiossa raportoitiin kesä-elokuussa 2001 71 tautitapausta ja kesä-elokuussa 2002 75 tautitapausta. Komissio seuraa joka tapauksessa edelleen tilanteen kehittymistä Saksan ja Tšekin raja-alueella koordinoidessaan epidemiologista seurantaa EU:ssa.

Komissio totesi vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessaan, että Tšekin hallitus on ryhtynyt merkittäviin toimiin ihmiskaupan torjumiseksi. Tšekin hallitus on viime vuosina kehittänyt monin tavoin asiaan liittyvää lainsäädäntöä. Rikoslakiin vuonna 2002 tehdyllä muutoksella ”ihmiskaupan” käsite on ulotettu kattamaan myös lapsikauppa. Rikosprosessilakia on muutettu niin, että voidaan nopeuttaa ja yksinkertaistaa oikeudenkäyntejä, joissa on osallisina lapsiuhreja. Tšekin hallitus hyväksyi vuonna 2000 lasten kaupallisen seksuaalisen hyväksikäytön torjumista koskevan kansallisen ohjelman ja vuonna 2003 seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksessa käytävän ihmiskaupan torjumista koskevan kansallisen ohjelman. Ohjelmien toteuttamista seurataan säännöllisesti. Komissio kannustaa Tšekin viranomaisia jatkamaan toimia erityisesti tehokkaan valvontajärjestelmän luomiseksi sekä rikollisten kiinniottamiseksi ja syytteeseen asettamiseksi. Lisäksi Tšekin viranomaisten on varmistettava, että asiasta vastaavat poliisiyksiköt tekevät läheistä yhteistyötä valtion sisällä ja naapurivaltioiden kanssa.

Komissio on myöntänyt Tšekin viranomaisille Phare-ohjelmasta huomattavasti rahoitusta järjestäytyneen rikollisuuden ja ihmiskaupan torjuntaa varten. Viimeisten neljän vuoden aikana Tšekin tasavalta on saanut tähän tarkoitukseen noin 5,5 miljoonaa euroa. Lisätukea voidaan myöntää liittymisen jälkeen siirtymävaiheen järjestelyn puitteissa.

Komissio perusti vuonna 2003 ihmiskauppaa käsittelevän asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on varmistaa ihmiskaupan ehkäisemistä ja torjuntaa koskevassa Brysselin julistuksessa esitettyjen suositusten asianmukainen täytäntöönpano. Komissio aikoo antaa tiedonannon, johon sisältyy asiantuntijaryhmän havaintoihin perustuva toimintasuunnitelma. Siihen on tarkoitus sisällyttää monenlaisia toimia, kuten EU:n Agis- ja Daphne-ohjelmista rahoitettuja tiedotuskampanjoita.

Neuvosto teki 22. heinäkuuta 2002 päätöksen poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevasta puiteohjelmasta (Agis) (1). Ohjelma perustettiin kaudeksi 2003—2007, ja rahoitusohje sen toteuttamista varten on 65 miljoonaa euroa. Ohjelmasta tuetaan hankkeita, jotka liittyvät esimerkiksi yhteistyöhön lainvalvontaviranomaisten tai jäsenvaltioiden muiden julkisten tai yksityisten laitosten välillä järjestäytyneen ja muun rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan alalla. Tämä kattaa hankkeet, joiden aiheena on poliisiyhteistyö tai oikeudellinen yhteistyö ihmiskaupan tai lasten seksuaalisen hyväksikäytön aloilla. Toinen tärkeä ohjelmaan kuuluva ala on uhrien, kuten ihmiskaupan uhrien, etujen suojaaminen tehokkaasti rikosoikeudenkäynneissä.

Toinen mahdollinen rahoituslähde on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä koskeva Daphne-ohjelma. Ohjelmasta myönnettiin kaudella 2000—2003 20 miljoonaa euroa. Daphne II -ohjelmaa toteutetaan vuodesta 2004 vuoteen 2008. Sille on osoitettu 50 miljoonaa euroa, joten vuotuiset määrärahat ovat kaksinkertaistuneet.

Tšekin tasavallalle myönnetyn yhteisön tukikehyksen puitteissa ja ohjelmakautta 2004—2006 koskevien ehdokasmaita varten annettujen komission alustavien täydentävien suuntaviivojen mukaisesti voidaan osallistua rahoitukseen toiminnalle, jolla pyritään luomaan rikollisuuden ehkäisemistä edistävää ilmapiiriä. Tätä varten on pyrittävä saamaan mukaan kaikki rikollisuuden torjuntaan osallistuvat valtion sekä alue- ja paikallistason tahot (kansalliset oikeus- ja lainvalvontaviranomaiset, yrittäjät, ammattiliitot, kansalaisjärjestöt, unionin toimielinten edustajat jne.). Nämä toimet on sovitettava yhteen oikeus- ja sisäasioiden alalla toteuttavien, instituutioiden kehittämistä koskevasta siirtymävaiheen järjestelystä tai muista kansallisista tai kansainvälisistä välineistä tai ohjelmista rahoitettavien toimien kanssa niiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja toimien tai rahoituksen turhan päällekkäisyyden välttämiseksi.

---

(1)  EYVL L 203, 1.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/306 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/306

---

(2004/C 84 E/0354)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/04

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Delfiinit

Onko komissio tietoinen, että viikonloppuna 10. ja 11. tammikuuta 15 delfiiniä ajautui Lounais-Englannin rannikolle vaalipiirissäni?

Olen tietoinen komission jäsenen Franz Fischlerin aikaansaamista muutoksista delfiinien ja muiden pikkuvalaiden suojelemiseksi, jotta ne eivät kuole kalastustoiminnan sivusaaliina, ja kannatan näitä muutoksia. Onko komission tietoon tullut delfiinien samanlaisia suurkuolemia muualta? Onko komissio harkinnut, tarvitaanko mahdollisesti uusia ja tehokkaampia toimia?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Komissio on hyvin tietoinen jäsenvaltioiden rannikoille ajautuneiden kuolleiden delfiinien aiheuttamasta ongelmasta, jota ilmenee erityisesti talviaikaan Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikolla. Komissio on myös tietoinen, että nämä delfiinikuolemat aiheutuvat osaksi delfiinien joutumisesta kalastustoiminnan sivusaaliiksi. Komissiolla ei kuitenkaan ole yksityiskohtaista tietoa delfiinikuolemista.

Komission mielestä ensimmäinen askel sivusaaliiksi joutuvia valaita koskevan ongelman ratkaisemiseksi ja valaiden suojelussa yleensäkin tulisi olla komission neuvostolle ehdottamien toimenpiteiden (1)toteuttaminen ja täysimääräinen täytäntöönpano sekä luontotyyppidirektiivin asianmukainen ja täysimääräinen täytäntöönpano (2). Lisätoimenpiteitä voidaan harkita vasta, kun näiden täytäntöönpano on toteutettu.

---

(1)  KOM(2003)451 lopullinen.

(2)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, EYVL L 206, 22.7.1992. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 27 päivänä lokakuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/62/EY, EYVL L 305, 8.11.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/307 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/307

---

(2004/C 84 E/0355)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0121/04

esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Keskitetty jätehuolto Casale sul Silessä (Treviso)

Casale sul Silen kunta Trevisossa päätti 22. lokakuuta 2002 tekemällään päätöksellä nro 25 liittyä kuntienväliseen Priula-ryhmittymään ilman tarjouskilpailua. Priula vastaa nk. TV2-alueesta, ja se perustettiin vuonna 1987 huolehtimaan siihen kuuluvien kuntien yhdyskuntajätteen jätehuollosta. Priula on antanut jätteidenkuljetukset Contarina SpA -yhtiölle, jonka suurin osakas se on.

Samaisessa päätöksessä esitetään seuraavat edellytykset ryhmittymään kuulumiselle: on hankittava vähintään 0,1 ryhmittymän osaketta (laskettu ryhmittymän nettovarojen perusteella 30 000 euron arvoiseksi); on hyväksyttävä ryhmittymän perussäännön ja perustamissopimuksen määräykset ja niiden myöhemmät muutokset; sekä luovutettava ryhmittymälle yhdyskuntajätteen hallinnointi ja tästä aiheutuvien maksujen kerääminen.

Päätöksessä todetaan myös, että palvelu hoidetaan ”suoraan, toisin sanoen ryhmittymä edustaa siihen kuuluvia kuntia” ja että ”(kunnallis)hallinnolla ei ollut aikaa toteuttaa tarjouskilpailua Euroopan tasolla eikä se voinut enää jatkaa jätehuoltoa aikaisemmin hoitaneen yrityksen sopimusta”. Kunnanjohtaja totesi paikallislehden artikkelissa, että Euroopan tason tarjouskilpailu olisi merkinnyt sitä, että voittanut yritys olisi pitänyt hyväksyä pelkästään taloudellisten kriteerien perusteella ja että tällöin ei olisi voitu puuttua sen organisaatioon eikä palvelun laatuun.

Eikö komissio pidä tällaista menettelyä yhteisön säännöksissä tarkoitettujen avoimuuden ja kilpailun periaatteiden vastaisena, koska hankintaviranomainen on tässä tapauksessa antanut yleisen palvelun hallinnoinnin suoraan valitsemalleen palvelun tarjoajalle, jonka yhtiökumppani se lisäksi on, mikä aiheuttaa kaiken kukkuraksi eturistiriidan?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Casale sul Silen kunnan tekemä jätehuoltopalvelusopimus, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tapauksena osa laajempaa problematiikkaa, joka koskee paikallisten julkisten palvelujen hallinnan ja sopimuksenteon muotoihin liittyvää Italia lainsäädäntöä.

Kuten komissio on jo aiemmin täsmentänyt vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0555/03 (1), kyseistä lainsäädäntöä käsitellään parhaillaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisessa rikkomismenettelyssä. Tämän menettelyn yhteydessä komissio on lähettänyt Italialle virallisen ilmoituksen vuonna 2000 ja täydentävän virallisen ilmoituksen vuonna 2002.

Paikallisten julkisten palvelujen alaa on Italiassa viimeksi uudistettu 24. marraskuuta 2003 annetulla lailla nro 326 ja 24. joulukuuta 2003 annetulla lailla nro 350.

Komissio tarkastelee edellä mainittujen lakien tuloksena syntynyttä uutta lainsäädäntökehystä voidakseen päättää Italiaa vastaan käynnistetyn rikkomismenettelyn jatkosta.

---

(1)  EUVL C 222 E, 18.9.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/308 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/308

---

(2004/C 84 E/0356)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0123/04

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) ja Jan Wiersma (PSE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Arseenipentoksidia sisältävät säiliöt merialueilla

Etiopian lipun alla purjehtiva laiva Andinet joutui 21. joulukuuta 2003 matkalla Antwerpenista Bremeniin erittäin rankan myrskyn kouriin Alankomaiden Texelin saaren luoteispuolella, ja mereen päätyi kolme säiliötä (yhteensä 630 tynnyriä) ja 63 muuta tynnyriä. Niissä säilytettiin puuainekseen käytettävää torjunta-ainetta, joka sisältää 24 prosenttia arseenipentoksidia, 34 prosenttia kromitrioksidia ja 14 prosenttia kuparidioksidia. Lisäksi noin 50 tynnyrin sisältämä myrkky (5 000 litraa) valui myrskyn aikana mereen.

| 1. | Katsooko komissio, että






  — | vaarallisia aineita kuljettavia aluksia on kiellettävä kulkemasta merellä vaikeissa sääoloissa, |
| --- | --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että

—

vaarallisia aineita kuljettavia aluksia on kiellettävä kulkemasta merellä vaikeissa sääoloissa,

| — | vaarallisia aineita olisi kiellettävä kuljettamasta laivan kannella, |
| --- | --- |

—

vaarallisia aineita olisi kiellettävä kuljettamasta laivan kannella,

| — | jokaisessa vaarallista ainetta sisältävässä säiliössä olisi nopean jäljitettävyyden vuoksi oltava lähettäjän tiedot? |
| --- | --- |

—

jokaisessa vaarallista ainetta sisältävässä säiliössä olisi nopean jäljitettävyyden vuoksi oltava lähettäjän tiedot?

| 2. | Mihin toimiin komissio ryhtyy EU:ssa ja Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä, jotta saadaan tehokkaasti toteutettua kysymyksessä 1 nimetyt kiellot ja määrätään velvoitteesta ilmoittaa lähettäjää koskevat tiedot vaarallista aineita sisältävässä säiliössä? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio ryhtyy EU:ssa ja Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä, jotta saadaan tehokkaasti toteutettua kysymyksessä 1 nimetyt kiellot ja määrätään velvoitteesta ilmoittaa lähettäjää koskevat tiedot vaarallista aineita sisältävässä säiliössä?

| 3. | Katsooko komissio, että nykyiset tarkastukset lastauksen aikana ovat tarpeeksi tiukat, vai pitäisikö lastausta koskevia sääntöjä tarkastella uudelleen? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että nykyiset tarkastukset lastauksen aikana ovat tarpeeksi tiukat, vai pitäisikö lastausta koskevia sääntöjä tarkastella uudelleen?

| 4. | Kuka on vastuussa mereen joutuneen lastin keräämisestä, ja kuka vastaa luonnolle tai luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti aiheutuvista vahingoista? Katsooko komissio, että vastuullisuutta säännellään riittävästi? |
| --- | --- |

4.

Kuka on vastuussa mereen joutuneen lastin keräämisestä, ja kuka vastaa luonnolle tai luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti aiheutuvista vahingoista? Katsooko komissio, että vastuullisuutta säännellään riittävästi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Alusliikenteen seurannasta 27. kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/59/EY (1) vahvistetaan poikkeuksellisen huonoja sääolosuhteita varten toimenpiteitä, joihin kuuluu toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuus antaa tietylle alukselle tai aluksille yleensä suositus tai kielto tulla tiettyyn satamaan tai lähteä sieltä.

Vaarallisia aineita, etenkin räjähteitä, sisältävien konttien varastointi aiheuttaa yleisesti katsoen suuremman riskin aluksen turvallisuudelle kuin varastointi kansilastissa.

Vaarallisia aineita sisältävien konttien varustamisesta lähettimellä voidaan mainita, että komissio on käynnistänyt tutkimuksen ja kehityksen viidennen puiteohjelman yhteydessä tutkimushankkeen Safe InterModal Transport Across the Globe (Simtag), jonka tavoitteisiin kuuluu toimivan teknologian suunnitteleminen ympäristölle vaarallisten rahtien jäljittämiseen ja tunnistamiseen sekä konttien älykkääseen seurantaan.

Simtag-hankkeen tulosten perusteella komissio aikoo tarkastella asianmukaisia toimenpiteitä aloiteoikeutensa puitteissa.

Kansainvälisestä merenkulkujärjestön (IMO) osalta on syytä mainita, ettei yhteisö ole sopimuspuolena yhdessäkään vaarallisia aineita sisältävien konttien lastausta ja ahtausta käsittelevässä kansainvälisessä yleissopimuksessa. Komission nykyinen asema pysyvänä tarkkailijana IMOssa rajoittaa sen toimintaa tällä alalla. Jotta yhteisö voisi toimia tehokkaammin kansainvälisellä tasolla, komissio on esittänyt neuvostolle suosituksen, jolla on tarkoitus mahdollistaa yhteisön liittyminen IMOon.

IMO vahvistaa uudet ahtausta koskevat säännöt ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS 74) tarkistuksissa ja konttien turvallista ahtaamista ja varmistamista koskevassa säännöstössä (CSS-säännöstö).

Satamavaltioiden suorittamia tarkastuksia koskevassa Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka noudattamisesta tuli pakollista satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan direktiivin 2001/106/EY (2) myötä, tarkennetaan lastauksen aikana suoritettavien tarkastusten osalta, että tarkastaja voi varmistaa SOLAS 74 -yleissopimuksen VII luvussa vaaditun vaarallisia aineita koskevan tavaraluettelon tai yksityiskohtaisen lastikaavion avulla, että vaaralliset tavarat on lastattu rahdin varmistamista koskevan käsikirjan ja vaatimustenmukaisuusasiakirjan mukaisesti.

Lisäksi on syytä mainita, että yhteisössä Erikan karilleajon jälkeen hyväksytyillä toimenpiteillä on voitu lisätä alusten tarkastajien määrää satamissa ja siten auttaa jäsenvaltioita noudattamaan niille asetettua velvoitetta tarkastaa vähintään 25 prosenttia satamiinsa saapuvista aluksista.

Ympäristölle tai luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti aiheutuvien vahinkojen alalla ei ole nykyään mitään sovellettavaa yhteisön säädöstä. Niihin sovelletaan kansallista lainsäädäntöä ja mahdollisesti merioikeudellisia vaateita koskevan vastuun rajoittamisesta vuonna 1976 tehtyä yleissopimusta. Yleissopimukseen vuonna 1996 tehty pöytäkirja ei sen sijaan ole tullut vielä voimaan. Vuoden 1996 kansainvälinen yleissopimus vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (HNS-yleissopimus) ei ole vielä tullut voimaan, vaikka neuvosto teki 18. marraskuuta 2002 päätöksen 2002/971/EY (3), jossa sallitaan jäsenvaltioiden yhteisön edun mukaisesti ratifioida HNS-yleissopimus tai liittyä siihen.

Mereen joutuneen lastin keräämisestä vastaavat kansalliset viranomaiset, joille on vahvistettu pilaantumisen torjuntasuunnitelmissa asianmukaiset toimintamahdollisuudet.

Komissio on kysymyksessä mainitun tapahtuman ja aiempien tapahtumien johdosta ottanut tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennen puiteohjelman ensisijaiseksi alueeksi ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen sekä vaarallisten aineiden turvallisen kuljetuksen.

---

(1)  EYVL L 208, 5.8.2002.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/106/EY, annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 9 5/21/EY muuttamisesta (EYVL L 19, 22.1.2002).

(3)  EYVL L 337, 13.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/309 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/309

---

(2004/C 84 E/0357)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0131/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Albanialaisten maastamuuttajien tragedia

Viime viikolla Adrianmeri toimi näyttämönä uudelle tragedialle, jossa 21 (tosiasiassa varmaankin noin 40) Albanian kansalaista sai surmansa yrittäessään päästä laittomasti Italiaan. Tragedia tapahtui, vaikka laittomat maahanmuuttovirrat Albaniasta Italiaan ovat huomattavasti vähentyneet. Vuonna 2003 Italian rannikolla otettiin kiinni 137 laittomasti maahan pyrkinyttä albanialaista, luvun ollessa 3 372 vuonna 2002 ja 40 000 vuonna 1999. Väheneminen johtuu Italian ja Albanian viranomaisten mukaan näiden maiden vuonna 1997 allekirjoittamasta yhteistyösopimuksesta tai toisten tahojen mukaan arkipäiväisemmin siitä seikasta, että suuri osa albanialaisista, jotka halusivat muuttaa maasta löytääkseen työtä, ovat tehneet sen heti sopimuksen voimaantulon jälkeen.

Onko komissio tietoinen siitä, että tämän ja kaikkien muiden tragedioiden, jotka ovat liittyneet albanialaisten laittomaan maastamuuttoilmiöön näiden viime vuosien aikana, syy on kielteisessä siirtolaisuuspolitiikassa, joka ohjaa vielä voimassa olevaa viisuminmyöntämismenettelyä Albanian ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä? Onko komissio tietoinen siitä, että enemmän kuin koskaan sen velvollisuus on ehdottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille uudenlaista viisumikäytäntöä, jonka ansioista kaikki albanialaiset saavat automaattisesti kolme kuukautta voimassa olevan turistiviisumin koko EU:n alueelle tai ainakin Schengen-alueelle? Onko komissio tietoinen siitä, että kuten bulgarialaiset ja romanialaiset ennakkotapaukset ovat osoittaneet, tällaisella viisumikäytännön muutoksella ei olisi laajaa vaikutusta maastamuuttajavirtoihin, mutta siitä olisi sitä vastoin suuri hyöty salaista maastamuuttoa järjestelevien albanialaisten ja eurooppalaisten mafioiden tuhoamisessa? Onko komissio tietoinen siitä, että tällainen menettelytapa sallisi merellä ja maissa toimivan poliisin käyttämien erittäin vaikeiden ja kalliiden keinojen korvaamisen paljon halvemmalla Albanian poliisi- ja tullilaitoksen kanssa tehtävällä yhteistyö- ja tukipolitiikalla? Ottaen huomioon kaikki nämä unionin ja sen jäsenvaltioiden asiasta vastaavien viranomaisten hyvin tuntemat osatekijät, eikö komissio katso, että jos samankaltaisia tragedioita vielä tapahtuu, minkään unionin tai sen jäsenvaltion viranomaisen rikosoikeudellista vastuuta ja/tai korvausvelvollisuutta ei voida automaattisesti sulkea pois?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Äskettäin tapahtunut murhenäytelmä, jossa kuoli joukko Italiaan laittomasti pyrkineitä albanialaisia, kertoo aiempien yhtä valitettavien onnettomuuksien tavoin Albaniasta tulevan muuttoliikkeen voimakkuudesta.

Viisumipolitiikka on yksi niistä keinoista, joiden avulla unioni voi valvoa maahanmuuttajavirtoja. Asetuksen N:o 539/2001 (1) mukaisen albanialaisten viisumipakon taustalla on lainsäätäjän arvio Albaniasta suhteessa asetuksen johdanto-osan viidennessä kappaleessa lueteltuihin perusteihin, mukaan luettuina laitonta maahanmuuttoa koskevat perusteet. Viisumijärjestelmä on yksi keino valvoa Albaniasta tulevaa muuttoliikettä. Jokainen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumihakemus tutkitaan erikseen hakijan toimittamien tietojen ja todisteiden perusteella. Viisumi myönnetään, mikäli sille ei ilmene esteitä varsinkaan maahanmuuton näkökulmasta.

Komissio katsoo, että viisumipakon poistaminen albanialaisilta ei tällä hetkellä ole oikea ratkaisu todettuun tilanteeseen. Tässä yhteydessä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottama lyhytaikaisten viisumien automaattinen myöntäminen olisi yhdenmukaisen viisumipolitiikan periaatteiden vastaista.

Komissio onkin vakuuttunut siitä, ettei maahanmuuttoilmiötä voida tarkastella yksinomaan viisumipolitiikan näkökulmasta vaan että asiaa on lähestyttävä kokonaisvaltaisesti ja yhdessä erityisesti muuttovirtojen lähtömaan kanssa. Joulukuussa 2003 laadittiinkin unionin ja Albanian välinen takaisinottosopimus, joka kattaa kaikki henkilöryhmät (omat kansalaiset, kolmansien maiden kansalaiset, kansalaisuudettomat). Kyseessä on osoitus erinomaisesta yhteistyöstä EU:n ja Albanian viranomaisten välillä tällä alalla.

Lisäksi komissio tukee Albaniaa taloudellisesti erityisesti yhdennetyn rajavalvonnan alalla. Esimerkiksi EU:n Albanian tulliapuryhmä (CAM-Α) on yhteistyössä Albanian poliisin kanssa toteuttanut vuodesta 1997 lähtien käytännön toimenpiteitä tullin toiminnan parantamiseksi ja tehostamiseksi. Lisäksi CARDS-ohjelman (2) puitteissa ollaan toteuttamassa toimenpiteitä, joilla vahvistetaan poliisin ja tullin yhteistyötä Albanian ulkorajoilla (esim. Durresin ja Vloran satamat, Rinasin lentokenttä). Albanialle vuosiksi 1998—2003 myönnettyjen tukien kokonaismäärä oli 306,3 miljoonaa euroa (Phare-ohjelmasta 177,4 miljoonaa euroa vuosiksi 1998—2000 ja CARDS-ohjelmasta 128,9 miljoonaa euroa vuosiksi 2001—2003). Oikeus- ja sisäasioiden sekä tullin alalla myönnettiin rahoitustukea Phare-ohjelmasta 25,25 miljoonaa euroa vuosina 1998—2000 ja CARDS-ohjelmasta 68 miljoonaa euroa vuosina 2001—2003. Näiden tukien yhteenlaskettu määrä oli siten 93,25 miljoonaa euroa. Taloudellisen ja teknisen tuen antamista kolmansille maille turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden alalla koskevan uuden ohjelman (AENEAS) puitteissa komissio voi rahoittaa myös hankkeita, jotka täydentävät CARDS-ohjelmasta jo rahoitettavia hankkeita. Uuden asetuksen 1 artiklan mukaisesti erityistä huomiota kiinnitetään Albanian kanssa allekirjoitettuun takaisinottosopimukseen. Jo ennen tämän ohjelman toteuttamista komissio on valmistelevina toimina rahoittanut budjettikohdasta B7-667 Albaniaa koskevia hankkeita vuosina 2001 (kaksi yhteisrahoitushanketta, yhteensä 1,367 miljoonaa euroa) sekä 2002 (yksi 0,429 miljoonan euron yhteisrahoitushanke). Myös vuodelle 2003 hyväksyttiin yksi hanke (haetun yhteisrahoituksen määrä oli 0,713 miljoonaa euroa).

Lisäksi useiden merkittävien viimeaikaisten aloitteiden ansiosta voidaan tulevaisuudessa paremmin varautua vastaaviin tilanteisiin.

Neuvosto onkin äskettäin hyväksynyt toimenpideohjelman meriteitse tapahtuvan laittoman maahanmuuton torjumiseksi jäsenvaltioissa. Ohjelman onnistuminen riippuu paljolti siirtolaisvirtojen lähtö- tai kauttakulkumaina toimivien kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamisesta: annetaan kolmansille maille teknistä ja organisatorista tukea laittomien maahanmuuttajien kotirannikoiden valvonnan tehostamiseksi, toteutetaan yhteistä partiointia merellä jäsenvaltioiden ja niiden kolmansien maiden viranomaisten kesken, joita laittomat maahanmuuttovirrat koskevat jne.

Komissio laatii yhdessä neuvoston puheenjohtajamaan Irlannin kanssa ohjelmalle suuntaviivat, mikä mahdollistaa ohjelman sisältämien toimenpiteiden nopean toteuttamisen.

Komissio myös uskoo, että kahden merirajojen ohjauskeskuksen operatiivisen toiminnan aloittaminen parantaa myös kolmansista maista tulevien maahanmuuttajavirtojen hallintaa ja auttaa välttämään arvoisan parlamentin jäsenen kuvaaman murhenäytelmän kaltaiset onnettomuudet.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta ja asetuksen (EY) N:o 1628/96 kumoamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 3906/89 ja (ETY) N:o 1360/90 sekä päätösten 97/256/EY ja 1999/311/EY muuttamisesta, EYVL L 306, 7.12.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/311 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/311

---

(2004/C 84 E/0358)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0132/04

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lentoturvallisuuden parantaminen tiedonvälitystä lisäämällä

Flash Airlinesin tuhoisan onnettomuuden jälkeen on käynyt ilmi, ettei tieto eri lentoyhtiöiden mahdollisista turvallisuusriskeistä saavuta viranomaisia, matkatoimistoja tai matkustajia riittävällä tavalla. Tietoa ei ole helposti saatavilla, ja joissakin tapauksissa lainsäädäntö kieltää tiedon julkaisemisen kokonaan. Näin ollen on mahdollista, että lentoyhtiö, joka on asetettu lentokieltoon yhdessä maassa, voi jatkaa toimintaansa muissa maissa. Tämä ei ole hyväksyttävää matkustajien turvallisuuden kannalta.

Onko komissiossa valmisteilla olevalla lentoturvallisuusdirektiivillä tarkoitus luoda yhtenäinen käytäntö EU-maihin siitä, miten lentokoneet ja lentoyhtiöt tarkastetaan, miten tarkastusten tulokset raportoidaan ja miten ne välitetään tehokkaasti kaikkiin EU-maihin? Millä aikataululla komissio on laatimassa lento-turvallisuusdirektiiviä?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta myös matkatoimistot ja matkustajat saisivat tarkkoja ja ajankohtaisia tietoja mahdollisista turvallisuusriskeistä ja säilyttäisivät näin valinnanvapautensa omaa turvallisuuttaan koskevassa tärkeässä asiassa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Brice Hortefeux'n esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0158/04 (1).

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/312 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/312

---

(2004/C 84 E/0359)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0133/04

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Vigoon sijoitettava kalastuksenvalvontavirasto

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 13. joulukuuta 2003 kalastuksenvalvontaviraston perustamisen. Viraston sijoittamispaikaksi vahvistettiin Vigo.

Onko komissio jo aloittanut asetusehdotuksen laatimisen, jotta virastolle saataisiin tarvittava oikeusperusta? Mitkä ovat asetuksen peruspiirteet ja mitä välineitä siihen sisältyy?

Onko komissio jo ryhtynyt laatimaan taloudellista selvitystä viraston toimintaa varten?

Milloin komissio arvioi kalastuksenvalvontaviraston voivan aloittaa toimintansa Vigossa?

Kuinka monta Euroopan yhteisöjen virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä virastossa on määrä työskennellä ja mihin ura-alueisiin he kuuluvat? Mikä on komission arvio siitä, kuinka monta paikallista toimihenkilöä virastoon otetaan tavanomaisen henkilöstön lisäksi?

Onko komissio jo ryhtynyt etsimään Vigosta rakennusta, johon viraston toimitilat voitaisiin sijoittaa? Ovatko Espanjan viranomaiset tehneet komissiolle tarjousta rakennuksesta? Millaisista tarjouksista tässä tapauksessa tarkalleen ottaen on kyse?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2004)

Komissio on tyytyväinen valtioiden ja hallitusten päämiesten tasolla 13. joulukuuta 2003 Brysselissä kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien tekemään päätökseen perustaa yhteisön kalastuksenvalvonta-virasto. Virasto sijoitetaan Espanjaan.

Komission tietojen mukaan Espanjan hallitus haluaa sijoittaa viraston Galiciassa sijaitsevaan Vigon kaupunkiin.

Komissio esittelee maaliskuussa 2004 neuvostolle ja parlamentille ehdotuksensa asetuksesta yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamiseksi. Ehdotukseen sisältyy viraston talousarvio, joka sisältää yksityiskohtaisia tietoja viraston toimihenkilöiden lukumäärästä ja ura-alueista.

Komission vuonna 2003 pyytämässä selvityksessä arvioidaan viraston toimintatapoja.

Virasto aloittaa toimintansa asteittain perustamisen jälkeen. Viraston sijoittamisesta sovitaan joka tapauksessa Espanjan viranomaisten ja viraston välillä sen jälkeen, kun virastolle on nimitetty hallintoneuvosto ja johtaja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/312 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/312

---

(2004/C 84 E/0360)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0134/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Parmalatin romahdus ja Bankitalian riittämätön valvonta

Italialaisen Parmalat-yhtymän taloudellinen romahdus on tuonut ilmi vakavia puutteita Bankitalian valvonnassa, jota se on kohdistanut Italian pankkijärjestelmän ja Parmalat-yhtymän välisiin suhteisiin. Pörssin valvontaelin Consob on valittanut saaneensa Italian keskuspankilta kieltävän vastauksen tiedon-saantipyyntöönsä, joka koski Bankitalian ”riskikeskuksen” hallussa olevia Parmalat-yhtymän selvityksiä.

Voiko komissio ilmoittaa selvästi, mikä sen kanta on tehtävistä, joita kaikkien jäsenvaltioiden keskuspankkien on vielä hoidettava yhdenmukaisesti?

Katsooko komissio, että joka jäsenvaltioon on tarpeen perustaa aidosti riippumaton viranomainen, jonka tehtävänä olisi taata ja turvata säästäjien oikeudet?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komissio huomauttaa, että rikostutkinta Italian tuomioistuimissa Parmalat-yhtymän tappioihin liittyvien vastuukysymysten arvioimiseksi on yhä meneillään. Lisäksi Italiassa pohditaan edelleen, mikä ja kuinka suuri vaikutus Banca d'Italialla oli Parmalatin valvonnan tehokkuuteen. Siksi komissio katsoo, että sen on ennenaikaista ja asiaankuulumatonta ilmaista kantaansa tapaukseen.

Yleisemmin on jäsenvaltioiden vastuulla päättää, kuinka pankkien, muiden rahoituslaitosten ja pörssiyhtiöiden valvonta tulisi EU:n pankkidirektiiveissä (1) sekä arvopaperi-, kirjanpito- ja tilintarkastus-direktiiveissä ja -asetuksissa säädettyjen periaatteiden pohjalta järjestää, niin että saavutetaan toiminnan vakauden tehokasta valvontaa sekä markkinoiden eheyttä ja avoimuutta koskevat tavoitteet, mikä on tärkeää säästäjien ja investoijien suojan sekä rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi. Näihin periaatteisiin kuuluvat valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojen vaihtoa koskevat säännökset sekä velvoite ammattisalaisuuden säilyttämisestä valvonnassa.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta, EYVL L 126, 26.5.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/313 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/313

---

(2004/C 84 E/0361)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0135/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Rooman keskusmeijeri (Centrale del latte di Roma): työpaikkojen turvaaminen ja tuottajien suojeleminen

Vuodesta 1996 alkaen olen esittänyt monta kysymystä epäselvyyksistä, joita liittyy Rooman keskusmeijerin yksityistämiseen (kysymykset P-1747/96 (1), P-1071/97 (2), E-3408/97 (3), E-0547/98 (4), E-1511/98 (5), E-2846/98 (6), E-0567/99 (7), P-2069/99 (8)). Epäilyksiä ovat herättäneet erityisesti yrityksen velkojen valtiontuella tapahtuneen saneerauksen lainmukaisuus sekä myynti Ciriolle vuonna 1999 26,5 miljardilla vanhalla liiralla ja lopulta myynti Parmalatille 334,8 miljardilla liiralla.

Monikansallisen Parmalatin taloudellinen romahdus uhkaa myös Eurolat S.p.A. -yhtiötä, joka omistaa 75 prosenttia Rooman keskusmeijeristä ja joka on Parmalatin hallinnassa.

Rooman keskusmeijeri on kuitenkin viime vuosina parantanut taloudellista tilannettaan ja tuottanut voittoa, kiitos 250 karjankasvattajan Finlatte S.p.A. -yhtiön, joka osti 16 prosentin osuuden keskus-meijeristä.

Nyt on kuitenkin olemassa todellinen riski siitä, että suljetaan ne yli 500 yritystä, jotka ovat keskusmeijerin alihankkijoita, mistä seuraa monia työpaikkojen menetyksiä Lazion alueen maito- ja meijeri- sekä eläintenkasvatusalalla ja mikä johtaa sekä tuotannollisesti että taloudellisesti vakaan ryhmittymän kaatumiseen.

Rooman keskusmeijerin sulkemisen välttämiseksi Finlatte S.p.A., jolla on käytettävissään tekniset voimavarat ja hallinnolliset valmiudet, voisi hallinnoida yhtiötä suoraan maksamalla sille vuokraa, jota voitaisiin käyttää takaisinmaksusuunnitelmassa. Vaihtoehtoisesti voitaisiin perustaa uusi Newco, johon voisivat osallistua karjankasvattajat ja alihankkijat ostamalla 100 prosenttia Rooman keskusmeijeristä esimerkiksi lainojen varassa tehdyllä yritysostolla (leveraged buyout), koska keskusmeijerin voittomarginaalit ovat edelleen suuret.

| 1. | Pitääkö komissio mahdollisena uuden Newcon perustamista vaarassa olevien työpaikkojen pelastamiseksi? |
| --- | --- |

1.

Pitääkö komissio mahdollisena uuden Newcon perustamista vaarassa olevien työpaikkojen pelastamiseksi?

| 2. | Mitä muita rahoitusvälineitä voitaisiin käyttää kuin vuokraa ja lainojen varassa tehtyä yritysostoa? |
| --- | --- |

2.

Mitä muita rahoitusvälineitä voitaisiin käyttää kuin vuokraa ja lainojen varassa tehtyä yritysostoa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2004)

Komissio teki 11. huhtikuuta 2000 päätöksen 2000/628/EY (9) Italian Azienda Comunale Centrale del Latte di Roma -yhtiölle myöntämästä tuesta.

Komissio ei ole tietoinen Rooman keskusmeijeriä koskevasta sulkemisuhasta.

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei pysty vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.

Jos komissiolle ilmoitetaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti maitoalalla toimivan vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseksi ja rakenteiden mukauttamiseksi myönnettävästä valtiontuesta, se arvioi kyseistä tukea tämänkaltaisiin tukiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

---

(1)  EYVL C 345, 15.11.1996, s. 102.

(2)  EYVL C 373, 9.12.1997, s. 60.

(3)  EYVL C 158, 25.5.1998, s. 103.

(4)  EYVL C 310, 9.10.1998, s. 84.

(5)  EYVL C 13, 18.1.1999, s. 39.

(6)  EYVL C 289, 11.10.1999, s. 9.

(7)  EYVL C 348, 3.12.1999, s. 102.

(8)  EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 129.

(9)  Komission päätös 2000/628/EY, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, Centrale del Latte di Roma -yhtiölle myönnetystä tuesta, jonka Italia on toteuttanut, EYVL L 265, 19.10.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/314 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/314

---

(2004/C 84 E/0362)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/04

esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Muuntogeenisten elintarvikkeiden ja viljelykasvien tuonti

Nyt kun muuntogeenisistä organismeista on jonkin verran EU:n lainsäädäntöä, muuntogeenisten elintarvikkeiden ja viljelykasvien tuonnista annettu lainsäädäntö mukaan lukien, mitä komissio tekee varmistaakseen, että jäsenvaltiot panevat nämä asetukset asianmukaisesti täytäntöön?

Varmistaako komissio erityisesti sellaisissa EU:n satamissa, joiden kautta muuntogeenisiä tuotteita mahdollisesti tulee kolmansista maista EU:n alueelle, että asianomaisille elimille, kuten tullilaitokselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa, on annettu ohjeet testata elintarvikkeet ja niiden ainesosat, eläinten rehut ja siemenet tuonnin yhteydessä sen selvittämiseksi, sisältävätkö ne kiellettyjä muuntogeenisiä ainesosia tai ainesosia, jotka olisi merkittävä muuntogeenisiksi? Varmistaako komissio lisäksi, että jäsenvaltiot antavat asianomaisille elimille, kuten tullilaitokselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa, näiden testien edellyttämät laitteet?

Mihin toimiin komissio ryhtyy, mikäli muuntogeenisiä tuotteita pääsee EU:n alueelle tuonnin yhteydessä tapahtuneen laiminlyönnin seurauksena?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (1) säädettyjen lupa- ja merkintävaatimusten täytäntöönpanosta ja valvonnasta vastaavat jäsenvaltiot elintarvikkeiden ja rehujen valvontaa koskevien yleisten säännösten mukaisesti, kuten nykyisessä lainsäädännössä on säädetty. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto (FVO) on viime vuosina suorittanut useita tarkastuksia, joiden tarkoituksena on ollut arvioida jäsenvaltioiden käyttöön ottamia muuntogeenisten elintarvikkeiden virallisia valvontajärjestelmiä, erityisesti muuntogeenimerkintöjen suhteen, ja se on todennut jäsenvaltioiden täytäntöönpanemien alan valvontaohjelmien olevan kohtuullisen tyydyttäviä.

Vaikka järjestelmällisten puutteiden olisi käytävä ilmi elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston virallisia valvontatoimenpiteitä koskevissa arvioinneissa, jäsenvaltiot ovat vastuussa operatiivisista tehtävistä, kuten sen varmistamisesta, että kaikki asiaankuuluvat tahot saavat tarvittavan opastuksen ja välineet. Asetuksen (EY) N:o 1830/2003 (2) mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen noudattamista valvotaan tarkastuksin ja tarvittaessa muilla valvontatoimenpiteillä, kuten ottamalla näytteitä ja suorittamalla testejä. Helpottaakseen koordinoitua lähestymistapaa näihin valvonta — ja tarkastustoimenpiteisiin komissio laatii ja julkaisee näytteenottoa ja testausta koskevia teknisiä ohjeita.

Näiden ohjeiden mukaisesti virallisia valvontatoimenpiteitä voidaan suorittaa missä tahansa muuntogeenisten organismien (myös siementen) tai muuntogeenisistä organismeistä valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen tuotanto-, jalostus-, varastointi- ja jakeluvaiheessa, myös tuonnin yhteydessä. Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti perustettu yhteisön vertailulaboratorio ohjaa ja avustaa jäsenvaltioiden laboratorioita testausmenetelmien suhteen ja tarjoaa niille koulutusta, mutta ei toimita testauslaitteita.

Asetuksen rikkomistapauksissa jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ja sovellettava seuraamuksia, joiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Mikäli jokin jäsenmaa ei toteuta tarvittavia toimenpiteitä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi, komissiolla on perustamissopimuksen mukaisesti oikeus ryhtyä tarvittaviin toimiin.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1829/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista, EUVL L 268, 18.10.2003.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1830/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta, EUVL L 268, 18.10.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/315 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/315

---

(2004/C 84 E/0363)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0140/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Mahdollisuus joukkotiedotusvälineiden käyttöön EU:n syrjäisimmillä alueilla Azoreilla ja Madeiralla

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa taataan syrjäisimmille alueille erityistoimet ja -ehdot. Azorien ja Madeiran itsehallintoalueilla on edelleen se ongelma, ettei niillä ole mahdollisuutta käyttää joukkotiedotusvälineitä, etenkään kansallisia televisiokanavia (SIC, TVI ja Canal A2).

Kansallisten televisio-ohjelmien (kanavien) ilmainen katseluoikeus, joka on nykyään täysin esteetöntä Portugalin mantereella, ei koske Madeiran ja Azorien itsehallintoalueita, koska kaikkia näitä ohjelmia ei lähetetä koodaamattomina, ja siten kanavien A2, SIC ja TVI ohjelmia ei voida nähdä siellä.

Näiden syrjäisimpien alueiden asukkailla ei siis ole samoja mahdollisuuksia katsella kansallisia televisiokanavia kuin muilla portugalilaisilla. Ainoastaan maksullisen palvelun (TV Cabo) kautta nämä syrjäisimpien alueiden asukkaat voivat nähdä samat ohjelmat, joita mantereella asuvat voivat katsella ilmaiseksi. Sitä paitsi TV Cabon maksut ovat korkeampia kuin kaapelikanavamaksut mantereella.

Vaikka Portugalin hallituksen kuuluu huolehtia siitä, että kaikilla syrjäisimpien alueiden asukkailla on samat oikeudet kuin mantereella asuvilla, olisi ehkä syytä käyttää EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan nojalla yhteisön varoja sen varmistamiseen, että kyseisten syrjäisimpien alueiden asukkailla on yhtäläiset mahdollisuudet katsella ilmaiseksi Portugalin kanavia.

Pyydän siksi komissiota ilmoittamaan kantansa ehdottamastani tuesta tämän syrjintäongelman ratkaisemiseksi, joka koskee Azoreilla ja Madeiralla asuvien mahdollisuuksia käyttää kansallisia joukkotiedotusvälineitä ja mantereen kaapelikanavamaksuihin nähden suhteettoman korkeita TV Cabon käyttömaksuja.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Portugalilaisten televisiokanavien signaalien jakelusta vastaa tietoliikenneverkon haltija, jolle televisiokanavien omistajat maksavat lähetyspalveluista.

Portugalin radio- ja televisioyhtiö RTP (Radiotelevisao Portuguesa) maksaa verkon haltijalle ensimmäisen televisiokanavansa signaalin jakelusta koko maan alueelle. Tämä velvoite sisältyy niitä julkisia palveluja koskeviin velvoitteisiin, jotka Portugalin valtion mukaan on tarjottava kaikille maan kansalaisille. Sama velvoite ei koske kuitenkaan RTP:n A2-kanavan eikä alueellisten kanavien (Madeiran RTP:n ja Azorien RTP:n) katseluoikeutta mantereella.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema TV Cabo on palvelu, jota yksityinen organisaatio tarjoaa muutaman kansallisen ja ulkomaisen kanavan välisen sopimuksen perusteella asiakkailleen maan kaikilla alueilla. Tämä maksullinen palvelu mahdollistaa paitsi edellä mainittujen portugalilaisten kanavien myös ulkomaisten kanavien katselun joko kaapelin tai pienten satelliittiantennin ja henkilökohtaisen satelliitti-vastaanottimen välityksellä.

On totta, että maantieteellisistä syistä eristäytyneiden alueiden maksuissa ja katseluoikeuksissa on eroja ja että välimatkat huomioon ottaen syrjäisimmillä alueilla ne ovat vieläkin suuremmat. Nämä erot eivät liity ainoastaan portugalilaisten kaupallisten kanavien katseluoikeuteen, vaan myös erilaisten tuotteiden, raaka-aineiden, tarvikkeiden ja palvelujen tuontiin ja vientiin sekä henkilöiden liikkuvuuteen.

Komissio kuitenkin katsoo, että tämä kysymys kuuluu Portugalin kansallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan ja että perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta ei muuta tätä toimivaltajakoa. Jos Portugalin viranomaiset haluavat antaa tukea lähetyspalvelujen käyttömahdollisuuksien lisäämiseen, se on tehtävä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti.

Rakennerahastoista rahoitettavia infrastruktuureja koskevat päätökset tehdään kansallisten ja alueellisten viranomaisten sekä komission etukäteen määrittämien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti, eivätkä niihin kuulu ne tavoitteet, joihin televisiokanavien lähetysalueen laajentamisella pyritään. Rakennerahastojen varoja ei siis voida käyttää kaikilla sellaisilla aloilla, joilla on todettu olevan puutteita.

Viimeisimpien komission saamien tietojen mukaan Portugalin hallitus tutkii parhaillaan mahdollisuutta saada yksityiset TVI- ja SIC-kanavat lähettämään koodaamattomia lähetyksiä myös Azorien ja Madeiran alueilla. Pääsy yhteisymmärrykseen näiden televisiokanavien kanssa voisi olla vastaus arvoisan jäsenen esittämiin toiveisiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/316 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/316

---

(2004/C 84 E/0364)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0141/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lapsityövoima

Vaikka kaikissa jäsenvaltioissa on olemassa lastenoikeuksien suojelemista koskevia erityisiä ja asianmukaisia lakeja, lapsityövoiman käyttöä ei ole voitu täysin kitkeä. Sen sijaan rikolliset ovat monissa tapauksissa osallisina tässä toiminnassa ja he ovat luoneet todelliset kansainväliset markkinat, joilla käytetään varsin usein alaikäisten maahanmuuttajien halpaa työvoimaa, jota on näin ollen helpompi käyttää hyväksi.

Nykyään käytetään myös ilmeisen usein yhä hienostuneempia houkuttelukeinoja. Filmiteollisuus, audio-visuaaliala ja muotiteollisuus ovat erityisen houkuttelevia aloja ja näillä aloilla käytetään kouluikäisiä nuoria, jotka eivät voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti saa työskennellä muilla aloilla. Valitettavasti, ja tämä on kaikkein vastenmielisintä, on olemassa näyttöä siitä, että joidenkin toimistojen toimintaan liittyy myös huumausainekauppaa, prostituutiota ja pedofiliaa.

Tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

| 1. | Onko asiaa tutkittu, jotta voitaisiin osoittaa, miten yleinen tämä ilmiö on Euroopassa, sillä on selvää, että tämä vaikuttaa merkittävästi jopa vähemmän vakavissa ja väkivallattomissa tapauksissa nuoren kehitykseen, jolta on riistetty perusoikeudet? |
| --- | --- |

1.

Onko asiaa tutkittu, jotta voitaisiin osoittaa, miten yleinen tämä ilmiö on Euroopassa, sillä on selvää, että tämä vaikuttaa merkittävästi jopa vähemmän vakavissa ja väkivallattomissa tapauksissa nuoren kehitykseen, jolta on riistetty perusoikeudet?

| 2. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä löytääkseen uusia keinoja lapsityövoiman käytön estämiseksi muoti- ja elokuvateollisuudessa sekä audiovisuaalialalla, missä tarvitaan lainsäädäntöä, jossa säädetään avoimista periaatteista, joiden perusteella erilaisille toimistoille myönnetään toimilupia ja rajataan alaikäisten osallistuminen sellaiseen toimintaan, joka vastaa paremmin heidän todellista ikäänsä? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä löytääkseen uusia keinoja lapsityövoiman käytön estämiseksi muoti- ja elokuvateollisuudessa sekä audiovisuaalialalla, missä tarvitaan lainsäädäntöä, jossa säädetään avoimista periaatteista, joiden perusteella erilaisille toimistoille myönnetään toimilupia ja rajataan alaikäisten osallistuminen sellaiseen toimintaan, joka vastaa paremmin heidän todellista ikäänsä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Nuorten työntekijöiden suojelusta 22. kesäkuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/33/EY (1) kielletään työnteko lapsilta, jotka ovat alle 15-vuotiaita tai vielä oppivelvollisia. Siinä velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että nuoret alle 18-vuotiaat työntekijät suojellaan taloudelliselta hyväksikäytöltä ja sellaiselta työltä, joka voisi vahingoittaa nuorten turvallisuutta, terveyttä tai heidän fyysistä, henkistä, moraalista tai sosiaalista kehitystään tai vaarantaa heidän koulutuksensa.

Jäsenvaltiot voivat antaa luvan lasten työskentelyyn kulttuuri-, taide-, urheilu- tai mainosluonteisessa toiminnassa sillä ehdolla, että se ei aiheuta haittaa lasten turvallisuudelle, terveydelle tai kehitykselle, eikä ole sellaista, että se aiheuttaisi haittaa heidän koulunkäynnilleen, osallistumiselleen ammatilliseen ohjaukseen tai koulutusohjelmaan, tai saadun opetuksen hyödyntämiselle.

Direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenmaissa. Vaikka lainsäädäntötoimenpiteet ovatkin tyydyttäviä, on merkkejä siitä, että valvonta ei aina ole riittävää. Tämän vuoksi komissio suunnittelee tietojen vaihtamista parhaista toimintatavoista nuorten työntekijöiden valvonnan suhteen.

---

(1)  EYVL L 216, 20.8.1994.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/317 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/317

---

(2004/C 84 E/0365)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0145/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kansainvälinen riisin vuosi

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 57. istunnon yhteydessä pidetyn elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kokouksen 16. joulukuuta 2002 annetussa päätöslauselmassa 2/2001 julistettiin vuosi 2004 kansainväliseksi riisin vuodeksi.

Kyseisessä päätöslauselmassa korostetaan sitä, että riisi on ravitsemuksen perusta yli puolelle maapallon väestöstä. Siinä todetaan, että on tarpeen lisätä yleistä tietoisuutta riisin merkityksestä torjuttaessa köyhyyttä ja aliravitsemusta sekä parannettaessa elintarviketurvallisuutta, ja FAO:ta pyydetään tukemaan kansainvälisen riisin vuoden viettoa yhteistyössä hallitusten ja muiden tahojen kanssa.

Kansainvälisen vuoden tunnuslause on ”Rice is Life”. Sen mukaisesti riisi otetaan lähtökohdaksi ja pyritään käsittelemään etenkin riisin tuotantoon, ravitsemukseen, maatalouden biologiseen monimuotoisuuteen, viljelyalueiden ja vesien hallintoon, työllisyyteen ja tuottavuuteen liittyviä kysymyksiä sekä sosiaalisia kysymyksiä, jotka vaikuttavat riisiin perustuviin järjestelmiin.

Yli kaksi miljardia ihmistä saa 60—70 prosenttia energiastaan riisistä ja siitä jalostetusta tuotteista, jotka ovat eniten kasvava elintarvikelähde Afrikassa.

Euroopan unioni osallistuu tähän aloitteeseen.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Millä tavoin ja missä tilaisuuksissa komissio aikoo osallistua kansainväliseen riisin vuoteen? |
| --- | --- |

—

Millä tavoin ja missä tilaisuuksissa komissio aikoo osallistua kansainväliseen riisin vuoteen?

| — | Onko komissio suunnitellut jotakin tätä merkittävää kasvia koskevaa tiedotuskampanjaa? |
| --- | --- |

—

Onko komissio suunnitellut jotakin tätä merkittävää kasvia koskevaa tiedotuskampanjaa?

| — | Mitä FAO:n tavoitteita komissio pitää Euroopan näkökulmasta sellaisina, jotka voivat kiinnostaa eniten tuottajia, jalostajia ja kuluttajia ja joilla voi olla käytännön vaikutuksia? Mitä tätä koskevia aloitteita komissio on kehitellyt tai kehittelee yhdessä Euroopan riisintuottajamaiden kanssa? |
| --- | --- |

—

Mitä FAO:n tavoitteita komissio pitää Euroopan näkökulmasta sellaisina, jotka voivat kiinnostaa eniten tuottajia, jalostajia ja kuluttajia ja joilla voi olla käytännön vaikutuksia? Mitä tätä koskevia aloitteita komissio on kehitellyt tai kehittelee yhdessä Euroopan riisintuottajamaiden kanssa?

| — | Onko teemavuoden yhteyteen suunniteltu EU:n yhteistyö- ja kehityspolitiikkojen mukaisia kansainvälisiä erityistoimia, jotka vaikuttavat etenkin kehitysmaihin suuntautuviin yhteisön tukitoimintoihin? |
| --- | --- |

—

Onko teemavuoden yhteyteen suunniteltu EU:n yhteistyö- ja kehityspolitiikkojen mukaisia kansainvälisiä erityistoimia, jotka vaikuttavat etenkin kehitysmaihin suuntautuviin yhteisön tukitoimintoihin?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Yhteisö kannatti Yhdistyneiden Kansakuntien 57. yleiskokouksen päätöslauselmaa, jossa vuosi 2004 julistettiin kansainväliseksi riisin vuodeksi. Tämän takia YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestöä (FAO) pyydettiin edistämään kansainvälisen riisin vuoden 2004 huomioimista ja se onkin jo järjestänyt useita tapahtumia juhlistaakseen kansainvälistä riisin vuotta ja huomioidakseen sitä.

Luonnollisestikin komissio osallistuu, siinä määrin kuin se on mahdollista, eri tapahtumiin, konferensseihin ja tapaamisiin, joita FAO järjestää tai jotka järjestetään sen sekä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteistyössä. Tältä osin komissio ei ole suunnitellut omaa informaatiokampanjaansa, vaan on osallistunut FAOn kansainväliseen riisikonferenssiin 12. ja 13. helmikuuta 2004.

Kansainvälistä riisin vuotta 2004 käsittelevässä luonnosasiakirjassaan FAO on asettanut useita tavoitteita päästäkseen yhdistävään päämääräänsä edistää ja ohjata riisin ja riisiin pohjautuvien tuotantojärjestelmien kestävää kehitystä. On vaikeaa yksilöidä mitään tiettyä tavoitetta, joka olisi muita tärkeämpi. Niitä olisi syytä tarkastella kokonaisuutena, koska tuottajat, jalostajat ja kuluttajat eivät aina edellytä samaa lähestymistapaa, eikä heillä näin ollen ole samaa tavoitetta. Eurooppalaisten riisintuottajien pitäisi siis päästä osallistumaan ja hyötymään eri konferensseista ja tapaamisista, joita järjestetään tietoisuuden lisäämiseksi riisin tuotannosta, sen monimuotoisuudesta ja pulmista sekä mahdollisuudesta varmistaa riisin ja riisiin pohjautuvien järjestelmien kestävä kehitys globaalilla, kansallisella ja paikallisella tasolla.

Komissio on aina ollut tietoinen riisin merkityksestä riisintuottajille, sen jalostajille ja kuluttajille. Monissa tapauksissa riisi on suorasti tai epäsuorasti osa lukuisia kehitysprojekteja, joita komissio ja jäsenvaltiot rahoittavat vuosittain mm. maatalouden kehityksen tukemiseksi, ruoan turvallisuuden lisäämiseksi sekä nälän ja köyhyyden vähentämiseksi. Nämä kysymykset ovat tavalla tai toisella erottamattomasti yhteydessä riisin tuotantoon, kauppaan ja kulutukseen, joka koskee suurta määrä ihmisiä ympäri maailmaa. Monet näistä kehitysprojekteista jatkuvat vielä kauan vuoden 2004 jälkeen. Muutamia esimerkkejä riisialaa tukevista ohjelmista ja projekteista ovat riisialan kilpailukykyä tukeva ohjelma Karibialla, joka alkaa vuonna 2004 ja meneillään olevat ohjelmat, jotka tukevat riisintuotantoketjua Malilla ja Nigerissä. Muut ohjelmat, esimerkiksi Madagaskarilla ja Pohjois-Ghanassa, kohdistuvat maatalousalaan yleisemmin, mutta tärkeä osa niistä kohdistuu riisialaan.

Mitä tulee tutkimukseen, komissio tukee taloudellisesti kahta kansainvälisen maataloustutkimuksen neuvotteluryhmän (CGIAR, Consultative Group on International Agricultural Research) riisin puolesta toimivaa keskusta, jotka ovat kansainvälinen riisialan tutkimuskeskus (International Rice Research Institute, IRRI) Filippiineillä ja Länsi-Afrikan riisialan kehitysjärjestö (West African Rice Development Association, WARDA), joka sijaitsee Norsunluurannikolla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/319 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/319

---

(2004/C 84 E/0366)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0149/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yksityistämisestä saadut tulot käytetään juokseviin menoihin

Kreikan valtiolla on Kreikan keskuspankissa tili n:o 234 339/0, jolle talletetaan julkisten yritysten yksityistämisestä saadut tulot. Kuten valtiovarainministeriön Kreikan parlamentille toimittamista asiakirjoista on käynyt ilmi, tältä tililtä annettiin 3,9 miljardia euroa käytettäviksi valtion juoksevien menojen kattamiseen vuoden 2001 ja 20. syyskuuta 2003 välisellä ajanjaksolla.

Valtiovarainministeriön asiakirjoissa mainitaan olympiakisoille, televiestintäyhtiö OTE:n henkilöstön vakuutuskassalle, Skaramangan telakoille, Thessalonikin vesihuoltoyhtiölle, puuvillavirastolle, sairaaloille, julkisen arvopaperiyhtiön tarpeiden kattamiseen ym. osoitettuja määrärahoja.

Voidaanko yksityistämisestä saatuja tuloja, asiaa koskevissa asetuksissa olevien säännösten mukaan, käyttää talousarvion juoksevien menojen kattamiseen vai ainoastaan julkisen velan pienentämiseen? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(13. helmikuuta 2004)

EU:n julkisen talouden valvontamenettelyissä julkisen talouden tilinpito — erityisesti julkisen talouden alija ylijäämän laskeminen — on laadittava Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT-95) sääntöjen mukaan (1).

EKT-95:n tilinpito sääntöjen mukaan yksityistämisestä saadut tulot — mukaan luettuna epäsuorasti yksityistämisestä saadut tulot — ovat rahoitustaloustoimia (katso EKT-95:n 4.165 kohdan g alakohta ja 5.86 kohta). Sen takia tällaisia taloustoimia ei oteta huomioon julkisen alijäämää/ylijäämää laskettaessa. Tämä tarkoittaa, että jos EU:n jäsenvaltio päättää lisätä menojaan ja rahoittaa menot yksityistämisen avulla, sen alijäämä kasvaa.

Koska julkisen talouden valvontamenettelyn kannalta merkittävä velka määritellään bruttomääräisenä (2) (eli siis nettouttamatta sellaista julkista varallisuutta kuten julkisten yritysten osakkeet), yksityistämistoimet johtavat julkisen velan vähenemiseen, jos ne vähentävät julkisen velan liikkeeseen laskua tai mahdollistavat sen, että julkisyhteisöt maksavat velkaansa takaisin.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä, EYVL L 310, 30.11.1996.

(2)  Julkinen velka määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 1 artiklan 5 kohdassa, EYVL L 332, 31.12.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/319 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/319

---

(2004/C 84 E/0367)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0153/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(27. tammikuuta 2004)

Aihe:   ”Tšetšeeniverkko”-käsitteen käyttäminen ilman näyttöä tšetšeenien osallisuudesta

EU:n jäsenvaltioiden tuomarit käyttävät yhä useammin termejä, jotka tukevat oletusta tšetšeenien sekaantumisesta unionin alueella toimiviin terroristiverkostoihin. Erityisesti tuomari Bruguière on luonut käsitteen ”tšetšeeniverkko”, jota hän käyttää perusteetta — ilman näyttöä tšetšeenien osallisuudesta — kaikenlaisista tapauksista, joilla voi olla jonkinlaista yhteyttä kansainvälisiin terroristiverkostoihin. Laatusanalla ”tšetšeeni” vain määritellään paikka — yleensä hypoteettinen — jonne terroristiksi koulutettavat JA unionin kansalaiset olisivat saattaneet haluta mennä, tai alue — myöskin useimmiten hypoteettinen — jonne humanitaarista apua olisi voitu suunnata.

Mitä mieltä komissio on ”tšetšeeniverkko”-käsitteestä, jota unionin jäsenvaltioiden tuomarit — etenkin ranskalainen tuomari Bruguière — viljelevät, ja jota käytetään rikostapauksissa, joilla ei ole muuta yhteyttä tšetšeeneihin kuin syytettyinä olevien unionin kansalaisten (ei tšetšeenien) väitteet, joiden mukaan tšetšeenit ovat mahdollisesti vastaanottaneet taloudellista tukea tai Tšetšenia voisi olla se paikka, josta käsin he voisivat toteuttaa pyhään sotaan liittyviä suunnitelmiaan? Eivätkö tuomarit, jotka toimivat tällä tavoin, edistä komission mielestä joko tahallisesti tai tahattomasti väärien tietojen levittämistä ja aseta siten kyseenalaiseksi kokonaisen kansan mainetta? Eikö heitä voida pitää vastuullisina rasististen, suvaitsemattomien ja jopa väkivaltaisten asenteiden lisääntymisestä unionin kansalaisten keskuudessa unionin alueelle paenneita Tšetšenian kansalaisia kohtaan? Voiko komissio pyytää Wienissä toimivaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskusta tekemään perusteellisen tutkimuksen edellä kuvattujen tšetšeeneihin ja muihin kansoihin kohdistuvien käytäntöjen levinneisyydestä ja niiden mahdollisista poliittisista, laillisista ja oikeudellisista vaikutuksista?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Komissio ei tunne arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomaa asiaa, eikä komission toimivaltaan myöskään kuulu arvioida jäsenvaltioiden tuomarien virassaan suorittamia arvioita ja toimenpiteitä.

Komissio on kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, ettei yksittäisten ihmisten rikollista käyttäytymistä sovi samastaa kokonaiseen kansaan.

Komissio katsoo, ettei pyydetty tutkimus sisälly niihin toiminta-alueisiin, jotka Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta 2 päivänä kesäkuuta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1035/97 (1) on seurantakeskukselle määritelty.

---

(1)  EYVL L 151, 10.6.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/320 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/320

---

(2004/C 84 E/0368)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0155/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tietyt junamatkailijoiden ryhmät joutuvat kärsimään siitä, että Alankomaissa rajoitetaan edelleen junalippujen myyntiä muualla Euroopassa sijaitseviin matkakohteisiin

| 1. | Tietääkö komissio, että Alankomaiden rautatiet (Nederlandse Spoorwegen) eivät perinteisesti myy tavalliselta lipunmyyntiluukulta matkalippuja ulkomaan kohteisiin, toisin kuin muiden jäsenvaltioiden rautatieyhtiöt tekevät, ja että ulkomaanmatkalippujen myyntiä on supistettu suurimmissa kaupungeissa ja Schipholin lentoasemalla sijaitseviin kymmeneen myyntipisteeseen, ja että loputkin suljetaan vuonna 2005? |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio, että Alankomaiden rautatiet (Nederlandse Spoorwegen) eivät perinteisesti myy tavalliselta lipunmyyntiluukulta matkalippuja ulkomaan kohteisiin, toisin kuin muiden jäsenvaltioiden rautatieyhtiöt tekevät, ja että ulkomaanmatkalippujen myyntiä on supistettu suurimmissa kaupungeissa ja Schipholin lentoasemalla sijaitseviin kymmeneen myyntipisteeseen, ja että loputkin suljetaan vuonna 2005?

| 2. | Tietääkö komissio myös, että ilmoitetut vaihtoehdot rajoittuvat Internetin kautta ja automaateista tapahtuvaan myyntiin eräisiin kohteisiin Belgiassa, Luxemburgissa, Ranskassa, Saksassa ja Sveitsissä, jolloin esimerkiksi Espanjaan, Italiaan, Itävaltaan, Puolaan, Tanskaan tai Englantiin matkustavat ovat enimmäkseen riippuvaisia jonottamisesta ulkomaisissa myyntipisteissä niiden aukioloaikoina? |
| --- | --- |

2.

Tietääkö komissio myös, että ilmoitetut vaihtoehdot rajoittuvat Internetin kautta ja automaateista tapahtuvaan myyntiin eräisiin kohteisiin Belgiassa, Luxemburgissa, Ranskassa, Saksassa ja Sveitsissä, jolloin esimerkiksi Espanjaan, Italiaan, Itävaltaan, Puolaan, Tanskaan tai Englantiin matkustavat ovat enimmäkseen riippuvaisia jonottamisesta ulkomaisissa myyntipisteissä niiden aukioloaikoina?

| 3. | Mitä tästä seuraa henkilöille, jotka eivät asu Alankomaissa ja joilla ei ole alankomaalaista pankkikorttia, mutta jotka haluavat ostaa lipun Alankomaista matkustaakseen junalla muualle Eurooppaan? Entä mitä tapahtuu matkustajille, joilla ei ole käytössään Internetiä tai jotka päättävät yhtäkkiä lähteä kansainväliselle junamatkalle? Onko heidän matkustettava ilman asianmukaista matkalippua? |
| --- | --- |

3.

Mitä tästä seuraa henkilöille, jotka eivät asu Alankomaissa ja joilla ei ole alankomaalaista pankkikorttia, mutta jotka haluavat ostaa lipun Alankomaista matkustaakseen junalla muualle Eurooppaan? Entä mitä tapahtuu matkustajille, joilla ei ole käytössään Internetiä tai jotka päättävät yhtäkkiä lähteä kansainväliselle junamatkalle? Onko heidän matkustettava ilman asianmukaista matkalippua?

| 4. | Onko EU:ssa muitakin valtioita, joissa rautatieasemilla ei myydä lippuja ulkomaan junamatkoille? Onko komissio tietoinen rautatieyhtiöistä, jotka aikovat luopua ulkomaan matkalippujen myynnistä? |
| --- | --- |

4.

Onko EU:ssa muitakin valtioita, joissa rautatieasemilla ei myydä lippuja ulkomaan junamatkoille? Onko komissio tietoinen rautatieyhtiöistä, jotka aikovat luopua ulkomaan matkalippujen myynnistä?

| 5. | Katsooko komissio, että tällainen Euroopan yhdistymistä vastaan toimiva kehitys on hyväksyttävää, siis se, että rautatieverkosto jaetaan yhä selvemmin kansallisiksi yksiköiksi rajoittamalla lipunmyyntiä ja muiden jäsenvaltioiden matkailijoiden pääsyä junamatkoille? |
| --- | --- |

5.

Katsooko komissio, että tällainen Euroopan yhdistymistä vastaan toimiva kehitys on hyväksyttävää, siis se, että rautatieverkosto jaetaan yhä selvemmin kansallisiksi yksiköiksi rajoittamalla lipunmyyntiä ja muiden jäsenvaltioiden matkailijoiden pääsyä junamatkoille?

| 6. | Miten komissio aikoo ojentaa jäsenvaltioita ja rautatieyhtiöitä, jotta vältetään tilanne, jossa vain maan oma rautatieverkosto on matkailijoiden käytettävissä tavanomaisella tavalla? |
| --- | --- |

6.

Miten komissio aikoo ojentaa jäsenvaltioita ja rautatieyhtiöitä, jotta vältetään tilanne, jossa vain maan oma rautatieverkosto on matkailijoiden käytettävissä tavanomaisella tavalla?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komissio on tutustunut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tietoihin.

Komission on vaikea arvioida päätöksen seurauksia. On joka tapauksessa syytä tuoda esiin, että kansainväliseen rautatieliikenteeseen sovellettavien säännösten nojalla matkustajan on hankittava asianmukainen matkalippu, ennen kuin hän lähtee ulkomaanmatkalle.

Komission tiedossa ei ole muiden jäsenvaltioiden aloitteita, joilla ne lopettaisivat ulkomaanmatkalippujen myynnin lipunmyyntiluukuilla ja korvaisivat sen muilla jakelumuodoilla. Komissio on kuitenkin tietoinen Kansainvälisen rautatieliiton (UIC) suunnitelmasta ottaa käyttöön kaikkien sen jäsenmaiden rautatie-järjestelmiä koskevat tiedot sisältävä tietojärjestelmä (1). UIC on myös alkanut kehittää varaus- ja myyntijärjestelmää (2) jäsenmaissaan myytäviä ulkomaanmatkalippuja varten (Prifis). Näiden kahden järjestelmän pitäisi helpottaa kansainvälisiä palveluja koskevan tiedon saantia ja ulkomaanmatkalippujen ostoa.

Komissio jatkaa pyrkimyksiään, joilla on määrä luoda yhtenäinen eurooppalainen rautatieliikennealue. Komissio antoi 3. maaliskuuta 2004 kolmatta rautatiepakettia koskevan ehdotuksensa, jonka säädöksillä avataan kansainvälisen matkustajaliikenteen markkinat ja turvataan kansainvälisen rautatieliikenteen matkustajien oikeudet ja velvoitteet. Ehdotukset sisältävät säännöksiä, joilla rautatieyhtiöt velvoitetaan tekemään yhteistyötä, jotta matkustajille voitaisiin tarjota integroituja lippuja sellaisille matkoille, joilla he käyttävät usean rautatieyhtiön palveluja.

---

(1)  Merits: Multiple European Railway Integrated Timetable Storage.

(2)  Prifis: PRIce and Fare Information System.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/321 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/321

---

(2004/C 84 E/0369)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0156/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimiala esitti komissiolle käsittääkseni lukuisia sen kirjanpitojärjestelmää koskevia suosituksia 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissaan ”Katsaus komission kirjanpitojärjestelmään”.

Onko komissio toteuttanut riippumattoman toteutettavuustutkimuksen kirjanpitomenetelmiensä uudelleenorganisoinnista ja markkinoilla saatavilla olevista ohjelmistoratkaisuista, joita on valmiina saatavana kaupoissa?

Onko komissio asettanut käytettäväksi projektipäällikön tai riippumattoman ulkopuolisen konsultin?

Voiko komissio taata, että sen nykyinen integroitu kirjanpitojärjestelmä on täysin varainhoitoa koskevien säännösten mukainen?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/322 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/322

---

(2004/C 84 E/0370)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0161/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko komissio perustanut keskitetyn kirjanpito-osaston, joka on riippumaton budjettitoimista vastaavasta viranomaisesta?

Onko komissio varmistanut, että jokaisella pääosastolla on erillinen kirjanpitoyksikkö, joka analysoi pääosaston toiminnan kirjanpidollisia näkökohtia? Ovatko nämä yksiköt yhteydessä keskitettyyn kirjanpito-osastoon?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/322 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/322

---

(2004/C 84 E/0371)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0162/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio varmentaa, että sen rahoitustietojen ilmoittamista koskevissa käytänteissä on parannettu aineellista laadunvarmistusta? Miten tämä parannus on toteutettu pääosastoissa?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/322 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/322

---

(2004/C 84 E/0372)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0163/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko komission yksiköissä otettu käyttöön velvoite ilmoittaa kunkin ehdotettavan tehtävän, toimen tai hankkeen kirjanpitoa koskevista määräyksistä?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/323 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/323

---

(2004/C 84 E/0373)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0164/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko komissio noudattanut IAS:n suosituksia ja asettanut tiukan laadunvalvonnan rahoitustiedoille ja niiden perusteluille?

Onko rahoitustietoja koskevaa terminologiaa yksinkertaistettu tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/323 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/323

---

(2004/C 84 E/0374)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0165/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko komissio ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että tilinpäätöksessä käytetty terminologia vastaa selkeästi esitettyjä tietoja?

Voiko komissio taata, että pääosastojen esittämien rahoitustietojen laadunvalvonta on parantunut merkittävästi?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/323 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/323

---

(2004/C 84 E/0375)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio vahvistaa, että se on muuttanut aineellista ja aineetonta varallisuutta koskevat yhteenvetotaulukot selkeämmiksi ja helppolukuisemmiksi?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/324 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/324

---

(2004/C 84 E/0376)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0167/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko talousarviosta vastaava pääosasto inventoinut yksityiskohtaisesti kaikki aiemmat ohjelmat, kuten ECIP:n tai JOP:n? Jos inventointia ei ole tehty, milloin komissio aikoo sen tehdä?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/324 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/324

---

(2004/C 84 E/0377)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0168/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko komissio noudattanut varovaisuusperiaatetta kaikissa riskipääomaan liittyvissä toimissaan? Voiko komissio vahvistaa, että nettotulokset julkaistaan erikseen vuosittaisen tilinpäätöksen yhteydessä?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/324 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/324

---

(2004/C 84 E/0378)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0169/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio vahvistaa, että se on muuttanut takuurahaston esitystapaa taseessa saattaakseen sen yhdenmukaisemmaksi EIP:n ilmoittaman todellisen tilanteen kanssa?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/325 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/325

---

(2004/C 84 E/0379)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0170/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio vahvistaa, että varat luokitellaan taseessa asianomaisen nimikkeen mukaisesti?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/325 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/325

---

(2004/C 84 E/0380)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0171/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Onko komissio pyytänyt sisäisen tarkastuksen toimialan suosittelemia kirjanpitoon liittyviä oikeudellisia takuita ja ammatillisia neuvoja jäsenvaltioissa maksettavien eläkkeiden tai mahdollisten eläkevaatimusten luonteesta?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/325 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/325

---

(2004/C 84 E/0381)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0172/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio vahvistaa, että osakkeiden hinnanmääritystä koskevia yleisiä sääntöjä sovelletaan ilman poikkeuksia kaikkialla komissiossa?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/325 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/325

---

(2004/C 84 E/0382)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0173/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio varmistaa, että vastaisuudessa hinnanmäärityssääntöjen muuttamisen seuraukset selitetään taseen perusteluissa?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/326 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/326

---

(2004/C 84 E/0383)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0174/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Miten komissio on varmistanut, että kirjanpitojärjestelmän uudistamisen kannalta välttämättömät henkilöstöresurssit, tietotekniikka ja hallinnolliset rakenteet ovat toimintavalmiina?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/326 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/326

---

(2004/C 84 E/0384)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Voiko komissio vahvistaa, että se aikoo käyttää tasetta osoittamaan pitkäaikaisten luottojen kattamiseen käytettävänä olevia pitkän aikavälin varoja, mukaan luettuna sairausvakuutusjärjestelmän varat?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/326 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/326

---

(2004/C 84 E/0385)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0176/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt parantaakseen sääntelyn laatua komission rahoituskertomuksen ja Euroopan unionin toimielinten konsolidoidun tilinpäätöksen suhteen?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/326 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/326

---

(2004/C 84 E/0386)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komission kirjanpitojärjestelmät

Sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) 15. huhtikuuta 2003 päivätyssä loppuraportissa (IAS 02 BUDG 011) ”katsaus komission kirjanpitojärjestelmään” annettiin komissiolle useita suosituksia kirjanpitojärjestelmien suhteen.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt uudistaakseen kirjanpito- ja konsolidointioppaansa ja yksinkertais-taakseen niissä käytetyn terminologian?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-0156/04, E-0161/04, E-0162/04, E-0163/04, E-0164/04, E-0165/04, E-0166/04, E-0167/04, E-0168/04, E-0169/04, E-0170/04, E-0171/04, E-0172/04, E-0173/04, E-0174/04, E-0175/04, E-0176/04 ja E-0177/04

(10. maaliskuuta 2004)

Yksi ensimmäisistä toimenpiteistä, jonka komissio toteutti osana kirjanpitojärjestelmien uudistamishanketta, oli kussakin pääosastossa käytettyjen liiketoimintamenettelyjen kartoitus. Tämän jälkeen laadittiin kirjanpitostandardit ja parhaillaan valmistellaan kirjanpitomenettelyjä. Tämä on yksi perustekijöistä komission menettelyjen uudistamisessa.

Komission kirjanpitojärjestelmän uudistamishankkeesta tehtiin riippumaton toteutettavuustutkimus, jonka päätelmät toimitettiin talousarvion valvontavaliokunnalle 8. heinäkuuta 2003. Komissio käyttää valmisohjelmia jo kirjanpidossaan ja jatkossa myös suoriteperusteisen kirjanpitonsa tukena. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen myötä komissio aikoo tarkastella, voiko useita nyt sisäisillä järjestelmillä hoidettavia varainhoitotehtäviä yhdistää asianmukaisiin hallinnollisten vakiomääräysten (SAP) moduuleihin.

Kirjanpitojärjestelmän uudistamishankkeen vetäjä on komission tilinpitäjä. Häntä avustaa kokopäivätoiminen projektipäällikkö, joka on ulkopuolinen konsultti. Hanketta varten on myös perustettu projektihallintoryhmä, joka koostuu kirjanpidon, tietotekniikan ja käyttäjätarpeiden vastuuhenkilöistä. Hankkeeseen nimetyn komission henkilöstön avuksi on palkattu tietotekniikka- ja laskentakonsultteja.

Nykyistä Sincom2-järjestelmää on jo mukautettu ja se on uuden voimassa olevan varainhoitoasetuksen (1) mukainen. Kirjanpitojärjestelmän uudistamishankkeeseen kuuluvalla kehittämistyöllä tähdätään järjestelmän eri osien laajempaan integroimiseen. Näin komissiolla on vuonna 2005 käytössään järjestelmä, johon on koottu koko kirjanpitoaineisto, ja se voi aloittaa kyseiseen ajankohtaan mennessä suoriteperusteisen kirjanpidon, kuten varainhoitoasetuksessa edellytetään.

Komissiolla on nykyisin budjettipääosastossa A1-palkkaluokkaan kuuluva tilinpitäjä, joka ei vastaa toimintabudjettiin kuuluvista asioista, sekä erillinen linja (BUDG C), jossa hallinnoidaan kaikkia kirjanpidon osatekijöitä uudistushanke mukaan luettuna.

Kussakin pääosastossa on sisäisen valvonnan koordinaattori, joka on useimmiten voimavaroista vastaava johtaja. Tällä hetkellä kaikissa pääosastossa on myös yhteyshenkilö, jonka toimenkuvaan kuuluvat yhteydet kirjanpitolinjaan. Nämä yhteyshenkilöt muodostavat kirjanpidon verkoston. Lisäksi kaikkiin pääosastoihin on luotu kirjanpitouudistusta käsittelevä työryhmä. Tällä hetkellä ei suunnitella laskentasolujen perustamista.

Talouskertomusten laadussa on tehty parannuksia useiden viime vuosien aikana.

Lisäksi monilla toimenpiteillä pyritään taloudellisten tietojen ja kirjanpitokäytäntöjen tehostamiseen. Näitä ovat:

| — | kirjanpidon valvontaympäristöä parannetaan kaikissa pääosastoissa ja tilinpitoyksiköissä; tästä on laadittu valmisteluasiakirja, |
| --- | --- |

—

kirjanpidon valvontaympäristöä parannetaan kaikissa pääosastoissa ja tilinpitoyksiköissä; tästä on laadittu valmisteluasiakirja,

| — | parhaillaan laaditaan uutta kirjanpidon käsikirjaa, |
| --- | --- |

—

parhaillaan laaditaan uutta kirjanpidon käsikirjaa,

| — | tulevaisuudessa kaikkien tase-erien sisältö voidaan selvittää kirjanpitoon perustuvista luetteloista ja muista vastaavista tiedoista, |
| --- | --- |

—

tulevaisuudessa kaikkien tase-erien sisältö voidaan selvittää kirjanpitoon perustuvista luetteloista ja muista vastaavista tiedoista,

| — | komission tilinpitäjä hyväksyy paikalliset järjestelmät, |
| --- | --- |

—

komission tilinpitäjä hyväksyy paikalliset järjestelmät,

| — | pääosastoille on esitetty kirjanpitoa koskeva koulutussuunnitelma, |
| --- | --- |

—

pääosastoille on esitetty kirjanpitoa koskeva koulutussuunnitelma,

| — | kirjanpitostandardeja ollaan viimeistelemässä. |
| --- | --- |

—

kirjanpitostandardeja ollaan viimeistelemässä.

Uudistamishanke on edelleen käynnissä:

| — | pääosastoille lähetettiin syyskuussa 2002 kyselylomake, jossa yksiköitä pyydettiin yksilöimään, mitä vaikutuksia niiden toiminnalla on tilinpitoon, |
| --- | --- |

—

pääosastoille lähetettiin syyskuussa 2002 kyselylomake, jossa yksiköitä pyydettiin yksilöimään, mitä vaikutuksia niiden toiminnalla on tilinpitoon,

| — | kaikissa pääosastossa pidettiin asiaa koskevia koulutustilaisuuksia touko- ja kesäkuussa 2003, |
| --- | --- |

—

kaikissa pääosastossa pidettiin asiaa koskevia koulutustilaisuuksia touko- ja kesäkuussa 2003,

| — | pääosastot ovat vuonna 2003 määritelleet ja dokumentoineet kaikki liiketapahtumat, jotka kirjanpidon yhteyshenkilö on hyväksynyt, |
| --- | --- |

—

pääosastot ovat vuonna 2003 määritelleet ja dokumentoineet kaikki liiketapahtumat, jotka kirjanpidon yhteyshenkilö on hyväksynyt,

| — | kunkin pääjohtajan on hyväksyntää antaessaan ilmoitettava tilinpitoyksiköille, onko pääosastossa odotettavissa uusia tapahtumia, |
| --- | --- |

—

kunkin pääjohtajan on hyväksyntää antaessaan ilmoitettava tilinpitoyksiköille, onko pääosastossa odotettavissa uusia tapahtumia,

| — | kaikki komission yleiset liiketapahtumat on esitetty yksityiskohtaisesti vuonna 2003, |
| --- | --- |

—

kaikki komission yleiset liiketapahtumat on esitetty yksityiskohtaisesti vuonna 2003,

| — | suoriteperusteisen kirjanpidon menetelmien toteuttamissuunnitelma on laadittu liiketapahtumien perusteella. |
| --- | --- |

—

suoriteperusteisen kirjanpidon menetelmien toteuttamissuunnitelma on laadittu liiketapahtumien perusteella.

Taloudellisten tietojen laadun parantamista jatketaan tulevaisuudessa. Esimerkiksi valmistellessaan alustavaa tilinpäätöstä, jonka tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, komissio voi ajantasaistaa tilinpäätöstään tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti. Vastaisuudessa laadunvalvonnan pitäisi helpottua, sillä kaikki tiedot ovat kirjanpitojärjestelmässä eikä ylimääräisiä tai muita järjestelmään kuulumattomia kirjanpitotietoja enää ole.

Tietojen esittämiseen on tehty viime vuosina suuria parannuksia tilintarkastustuomioistuimen ja ulkopuolisten asiantuntijoiden suositusten perusteella. Komissio jatkaa näitä parannuksia vuoden 2003 tileihin liittyvien taloudellisten tietojen esittämisen parantamiseksi.

Komissio on selkiyttänyt ja yksinkertaistanut aineellisia ja aineettomia käyttöomaisuushyödykkeitä koskevien tietojen esittämistä. Näin tehtiin mm. vuoden 2002 kirjanpidon osalta.

Vuoden 2002 tileissä esitettyjen rahoitustietojen laatua on valvottu koordinoidusti ja menettelyssä on kuultu kahta ulkopuolista asiantuntijaa. Samanlaisia toimia toteutaan vuoden 2003 kirjanpitoaineiston suhteen.

Komissio on parantanut riskipääomatoimiensa esittämistä. Vuoden 2002 tilien taulukot ovat yksinkertaisemmat kuin vuosien 2001 ja 2000 tilien taulukot.

ECIP-rahoitusvälineestä vastaava pääosasto luetteloi parhaillaan aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä. Ohjelman koon vuoksi — komissio myönsi 1 365 ennakkomaksua yhteensä 139,3 miljoonan euron arvosta vuosina 1988 — 1999 — tulokset ovat saatavilla vasta vuoden 2005 lopussa. Vuoden 2003 tilejä kuitenkin ajantasaistetaan saatavilla olevien tietojen mukaisesti.

JOP-ohjelman alustavat luvut vuoden 2003 lopussa osoittavat, että käsittelyssä oli yhä 12 tapausta, joiden yhteisarvo on 7 miljoonaa euroa ja jotka tulevat maksettaviksi vuosina 2006—2011. Asiasta vastaava pääosasto seuraa näitä tapauksia esimerkiksi kolmansien osapuolten laatimien raporttien kautta, ja maksujen suorittamista komissiolle seurataan.

Kun tällaisista riskipääomaan liittyvistä toimista toimitetaan tietoja tilinpäätöstä varten, tulojen ja menojen hyväksyjä tekee arvion mahdollisista varovaisuusperiaatteen edellyttämistä arvonalennuksista. Tämän jälkeen tilinpitoyksiköt tarkastelevat niitä. Sekä vuonna 2002 että vuonna 2001 taseen liitetiedoissa esitettiin selkeästi bruttomäärät, arvonalennukset ja nettomäärät sekä tiedot edellisen vuoden lopun jälkeen tehdyistä siirroista.

Johdonmukaisuuden vuoksi takuurahaston taseessa käytettiin samaa esitystapaa vuosien 2001 ja 2002 kirjanpidossa. Kuten kaikkia taseen osatekijöitä, tätäkin tilannetta kuitenkin seurataan kirjanpitojärjestelmän uudistamishankkeen yhteydessä ja siihen tehdään tarvittaessa muutoksia, jotta ilmoitetut tiedot saadaan julkisen sektorin kansainvälisesti hyväksyttyjen IPSAS-standardien vaatimusten mukaisiksi vuoden 2005 kirjanpidossa.

Komissio on sitä mieltä, että kirjanpitomenettelyjä on sovellettava johdonmukaisesti ja pyrkii tähän kunkin vuoden tilinpäätöksessä. Parhaillaan valmistellaan uusia kirjanpito standardeja ja myös uuden kirjanpidon käsikirjan pitäisi auttaa kirjanpitomenettelyjen johdonmukaisessa soveltamisessa.

Vakuutusmatemaattisen arvion perusteella vuoden 2001 ja 2002 kirjanpitoon lisättiin varaus eläke-sitoumuksia varten. Komissio sai vuoden 2002 kirjanpidon osalta myös asiaa koskevan lausunnon ulkopuoliselta laskentatoimen asiantuntijalta. Lisäksi parhaillaan valmistellaan tätä koskevaa kirjanpito-standardia, josta keskusteltiin kirjanpitostandardeja käsittelevän komitean kokouksessa ensimmäisen kerran joulukuussa 2003. Uutta vakuutusmatemaattista arviota tehdään parhaillaan; tulosten pitäisi olla valmiina 31. joulukuuta 2003 tehtävää eläkevarausta varten.

Varastojen arvonmääritystä koskevat säännöt ovat selkeät ja ne selitetään nykyisessä kirjanpidon käsikirjassa. Komission tilinpitäjä valvoo näiden sääntöjen moitteetonta soveltamista. Myös varastoille on laadittu uusi kirjanpitostandardi, josta on keskusteltu kirjanpitostandardeja käsittelevässä komiteassa.

Arvonmäärityksen säännöt on jo aiemmin selitetty tilinpäätöksessä. Tietenkin edelleen myös jatketaan selitysosan kehittämistä.

Uudistamishanke ja tarpeellinen tietotekniikan mukauttaminen on ollut mahdollista, koska budjetti-pääosasto on saanut lisää henkilöstöä vuonna 2003 ja kahden puitesopimuksen mukaisesti on voitu käyttää myös ulkoista henkilöstöä. Budjettipääosastoon on perustettu hanketyöryhmä, jota johtaa komission tilinpitäjä. Parhaillaan arvioidaan vuoden 2004 toteutusvaiheen aikaisia resurssitarpeita muissa yksiköissä. Kukin yksikkö perustaa hallintotyöryhmän, joka vastaa hankkeen toteuttamisesta.

Komissio tarkastelee parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen ja ulkopuolisten laskentatoimen asiantuntijoiden lausunnon mukaisesti sairausvakuutusjärjestelmän kirjanpitomenetelmiä vuoden 2003 tilien osalta.

Komissio on parantanut ja parantaa edelleen talouskertomustensa laatua. Tilinpäätösten laadun parantaminen on luonnollisestikin jatkuva prosessi, ja tämän vuoksi komissio tarkastelee taloudellisten tietojen esittämistapaa joka vuosi tavoitteenaan talouskertomusten parantaminen. Viime vuosina tämä on merkinnyt ulkoisten kirjanpidon asiantuntijoiden mukaan ottamista.

Nykyistä kirjanpidon käsikirjaa ajantasaistetaan, jos komission toiminnassa tapahtuu merkittäviä muutoksia. Uudistamishankeen osana käsikirjaa muotoillaan uudelleen uusien kirjanpitostandardien ja integroitujen kirjanpitojärjestelmien mukaiseksi.

---

(1)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, EYVL L 357, 31.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/329 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/329

---

(2004/C 84 E/0387)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Eircomin puhelimien vuokraliittymien maksut Irlannissa

Kun otetaan huomioon, että Eircom dominoi Irlannin kiinteiden puhelimien markkinoita ja se, että Irlannissa vuokraliittymien hinnat ovat tällä hetkellä 22,50 euroa eli EU:n korkeimmat, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

Miten komissio suhtautuu Irlannin televiestintää sääntelevän elimen ComRegin päätökseen hyväksyä 4. helmikuuta 2004 alkaen vuokraliittymien hintojen korotus, jonka seurauksena vuokraliittymästä on maksettava lähes 24 euroa kuukaudessa Eircomille?

Miten tämä tulee komission mielestä vaikuttamaan kilpailuun yhtenäismarkkinoilla?

Mario Montiti komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan nojalla Irlannin televiestintäalan sääntelyviranomainen ComReg ei saa hyväksyä määräävässä asemassa olevien yritysten asettamia EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisia tariffeja, jollaisia ovat kohtuuttomat tariffit. Komissio ymmärtää, että Eircomin suunnittelema vuokraliittymien maksujen korotus liittyy sen pyrkimykseen saada kyseiset maksut vastaamaan todellisia kustannuksia, mitä kutsutaan tariffien tasapainottamiseksi (1). Tähän prosessiin kuuluvat toisaalta käyttömaksujen alennukset ja toisaalta kiinteiden maksujen, kuten vuokraliittymien maksujen, korotukset, jotta ne vastaisivat paremmin digitaalisten viestintäverkkojen kyseisten elementtien suhteellisissa kustannuksissa tapahtunutta muutosta. Eircom on alentanut säänneltyjä vähittäistariffejaan ComRegin määräämän hintakaton mukaisesti vuosittain keskimäärin osuudella, joka vastaa kuluttajahintaindeksiä vähennettynä 8 prosentilla. Vuodesta 2004 alkaen ComReg ei enää salli Eircomin korottaa säänneltyjä tariffejaan enempää kuin kuluttajahintaindeksin kehittymisen verran. ComRegin ei siis voida katsoa nykyään hyväksyvän EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen vastaisia tariffeja. On myös muistettava, että uudet kilpailijat investoivat vaihtoehtoisiin liityntäinfrastruktuureihin ainoastaan, jos Eircomin vähittäishinnat takaavat niille riittävän liikkumavaran kyseisten infrastruktuurien laajentamiskustannuksissa.

Tulevina kuukausina ComReg arvioi sähköisen viestinnän alan uuden EU:n sääntelyjärjestelmän perusteella muun muassa sitä, minkälaiset markkinat Irlannissa on maassa vakinaisesti asuvien henkilöiden pääsylle yleiseen kiinteään puhelinverkkoon. Samassa yhteydessä se tarkastelee Eircomin markkinavoimaa ja arvioi sen hinnoittelupolitiikan mahdollista vaikutusta kilpailuun. Tulosten perusteella ComReg saattaa ehdottaa keinoja tilanteen korjaamiseksi. ComReg ilmoittaa direktiivin 2002/21/EY (2) 7 artiklan nojalla arviostaan ja mahdollisesti ehdottamistaan korjauskeinoista komissiolle, joka voi esittää niistä huomautuksia.

---

(1)  Katso täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 1996 annetun komission direktiivin 96/19/EY johdanto-osan 20 kappale, EYVL L 74, 22.3.1996, s. 13. Vaikka kyseinen direktiivi onkin kumottu ja korvattu komission direktiivillä 2002/77/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2002, EYVL L 249, 17.9.2002, kyseinen johdanto-osan kappale kuitenkin selventää komission suhtautumista tariffien tasapainottamiseen.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi), EYVL L 108, 24.4.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/330 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/330

---

(2004/C 84 E/0388)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Parmalatin konkurssi: säästäjien suojelu ja valvontalaitoksen perustaminen

Monikansallisen Parmalatin konkurssi merkitsi Italialle äärimmäisen vakavaa ja täysin ennen kuulumatonta tapahtumaa, joka koskee tuhansia italialaisia piensäästäjiä (80 000 obligaatioiden haltijaa ja 40 000 osakkeenomistajaa) ja uhkaa murentaa uskoa rahoituslaitoksiin ja aiheuttaa tulevaisuudessa yleistä epäluottamusta myös ulkomaisten sijoittajien keskuudessa.

Yhdeksi konkurssiin johtaneista syistä on nimetty Deloitte & Touchen, joka on yksi merkittävimmistä tilintarkastustoimistoista, hyväksymät Parmalatin väärennetyt ja harhaanjohtavat tilinpäätökset, joissa oli salattu yhtiön todellinen rahoitustilanne. Lehdistössä on mainittu myös, että Italian omat tarkastuselimet Banca d'Italia ja Consob eivät olleet suorittaneet asianmukaisia tarkastuksia, vaikka niille oli tiedotettu eräistä Parmalatissa aiemmin toteutetuista arveluttavista toimista.

Lehdistön mukaan asiassa ovat olleet osallisia myös useat italialaiset rahoituslaitokset kuten Capitalia, Banca Intesa, Monte dei Paschi, San Paolo Imi, Unicredit ja Bnl sekä useita eurooppalaisia ja maailmanlaajuisesti tunnettuja pankkeja kuten Deutsche Bank, jotka laskivat liikkeelle valvomattoman määrän joukkovelkakirjoja, joita ei voitu enää maksaa takaisin.

Näistä syistä Parmalatin tapausta on nimitetty Euroopan Enroniksi, vaikka tosiasiassa kyse on vakavammasta tapauksesta kuin mainittu amerikkalainen skandaali, sillä Yhdysvaltojen BKT on paljon suurempi kuin Italian.

| 1. | Mitä toimenpiteitä komissio pitää mahdollisina asianosaisten säästäjien pelastamiseksi? |
| --- | --- |

1.

Mitä toimenpiteitä komissio pitää mahdollisina asianosaisten säästäjien pelastamiseksi?

| 2. | Millaisia säädöksiä voitaisiin antaa tällaisten tapausten toistumisen estämiseksi tulevaisuudessa ja piensäästäjien riskien rajoittamiseksi? |
| --- | --- |

2.

Millaisia säädöksiä voitaisiin antaa tällaisten tapausten toistumisen estämiseksi tulevaisuudessa ja piensäästäjien riskien rajoittamiseksi?

| 3. | Onko mahdollista perustaa suoraan EKP:n alaisuuteen Euroopan laajuinen valvontalaitos (eräänlainen eurooppalainen vastine Yhdysvaltojen pääomamarkkinoiden valvojalle SEC:ille), jolla olisi tarkastus- ja rankaisuvaltuudet ja jonka tehtävänä olisi valvoa arvopaperimarkkinoiden tehokkuutta ja avoimuutta sijoittajien etujen turvaamiseksi? |
| --- | --- |

3.

Onko mahdollista perustaa suoraan EKP:n alaisuuteen Euroopan laajuinen valvontalaitos (eräänlainen eurooppalainen vastine Yhdysvaltojen pääomamarkkinoiden valvojalle SEC:ille), jolla olisi tarkastus- ja rankaisuvaltuudet ja jonka tehtävänä olisi valvoa arvopaperimarkkinoiden tehokkuutta ja avoimuutta sijoittajien etujen turvaamiseksi?

Fritz Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio ei kommentoi meneillään olevia oikeudellisia menettelyjä. Koska tutkimukset ovat vielä kesken, on liian aikaista tehdä lopullisia päätelmiä tässä monimutkaisessa asiassa.

Rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma sisältää useita toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu juuri sijoittajien suojan vahvistamiseksi kaikkialla Euroopan unionissa. Useita toimintasuunnitelmassa vahvistettuja toimenpiteitä (kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 (1), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista 28 päivänä tammikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY (2) ja arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä 4 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY (3)) on hiljattain hyväksytty Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Muihin toimenpiteisiin (kuten ehdotus direktiiviksi säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta) liittyvät neuvottelut ovat pitkällä. Lisäksi komissio on esittänyt yhtiöoikeuden uudistamista ja omistajaohjauksen parantamista Euroopan unionissa sekä lakisääteisen tilintarkastuksen kehittämistä EU:ssa koskevissa tiedonannoissa 21. toukokuuta 2003 useita aloitteita, joilla se aikoo parantaa yritysjohdon valvontaa (corporate governance) ja lakisääteisen tilintarkastuksen laatua. Parmalat-tapauksen myötä komissio aikoo nopeuttaa joidenkin tiedonannoissa esitettyjen ehdotusten toteuttamista.

Vaikka näillä toimenpiteillä ei estettäisi tulevia yritysromahduksia senkään jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat ottaneet ne käyttöön, niillä ainakin vaikeutetaan tällaisia väärinkäytöksiä ja suojataan näin sijoittajia.

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea perustettiin komission päätöksellä kesäkuussa 2001 pääomamarkkinoiden valvomiseksi. Komitean tehtävänä on tehostaa Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien toiminnan koordinointia, toimia komission apuna neuvoa-antavana ryhmänä erityisesti sen valmistellessa arvopaperimarkkinoiden valvonnan täytäntöönpanotoimenpiteitä ja taata johdonmukaisempi ja ajantasaisempi yhteisön sääntelyn täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Euroopan keskuspankin tehtäviin ei kuulu arvopaperimarkkinoiden valvonta. Lisäksi komissio on perustanut hiljattain kaksi uutta komiteaa parantamaan valvontayhteistyötä ja toimimaan komission apuna. Nämä ovat Euroopan pankkivalvonta-viranomaisten komitea pankkialalla ja Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea vakuutusalalla.

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002.

(2)  EUVL L 96, 12.4.2003.

(3)  EUVL L 345, 31.12.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/332 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/332

---

(2004/C 84 E/0389)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0201/04

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

Komissio painotti useisiin kirjallisiin kysymyksiin vuosina 2001—2003 antamissaan vastauksissa, että se aikoi käyttää oikeudellisia valtuuksiaan estääkseen sen, että tekniset avustustoimistot, kansalaisjärjestöt ja yksityiset yritykset, joiden rahoitukseen komissio osallistuu, käyttävät kilpailuilmoituksissaan kriteerinä äidinkieltä koskevaa vaatimusta.

Tällaiset yritykset ja järjestöt (www.lingvo.org/eo(2/15) julkaisivat silti pelkästään syyskuun ja joulukuun 2003 välisenä aikana noin 60 ilmoitusta, joissa vaatimuksena oli ”English mother tongue” tai ”native English speaker”.

Minkä oikeusperustan nojalla komissio voi puuttua kilpailuilmoituksiin, joissa edellytetään kielen hallintaa äidinkielenä? Missä tapauksissa komissio on käyttänyt tätä oikeusperustaa?

Onko komissio, kuten se kirjalliseen kysymykseen E-2226/03 (1) antamassaan vastauksessa on ilmoittanut, ottanut yhteyttä yrityksiin Intrasoft ja Oglivy Kontakt ja mihin tulokseen yhteydenotto johti?

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 236.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/332 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/332

---

(2004/C 84 E/0390)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/04

esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

Monet lehdet julkaisevat toistuvasti työpaikkailmoituksia, joissa haetaan englantia äidinkielenään puhuvia henkilöitä, vaikka kyse on EU-toimielimille tai Eurooppa-politiikkaan keskittyville konsultointiyrityksille tehtävästä työstä. Työhönottokriteerinä painotetaan tällöin erityisesti äidinkieltä (”English mother tongue”/”native English speaker”, esimerkkejä sivulla www.lingvo.org/eo/2/15). Ilmoituksilla syrjitään hakijoita, jotka ovat ammatillisesti yhtä päteviä ja joilla on erittäin hyvä englannintaito, mutta joiden äidinkieli ei ole englanti.

Tällainen kielellinen syrjintä on Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan mukaan nimenomaisesti kielletty.

Siksi pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tällaisen syrjinnän estämiseksi? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tällaisen syrjinnän estämiseksi?

| 2. | Harkitseeko komissio kielellistä syrjintää koskevan kiellon sisällyttämistä syrjinnän torjumista koskevaan yhteisön toimintaohjelmaan (neuvoston päätös 2000/750/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000)? |
| --- | --- |

2.

Harkitseeko komissio kielellistä syrjintää koskevan kiellon sisällyttämistä syrjinnän torjumista koskevaan yhteisön toimintaohjelmaan (neuvoston päätös 2000/750/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000)?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/332 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/332

---

(2004/C 84 E/0391)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0236/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Avoimia virkoja ”kieltä äidinkielenään puhuville”

Parlamentin jäsenet ovat tehneet komissiolle kirjallisia kysymyksiä, jotka koskevat henkilöstöilmoituksissa käytettyä ilmaisua ”kieltä äidinkielenään puhuva”. Komissio on vastauksissaan toistuvasti todennut, että ilmaisut ”äidinkieli” tai ”kieltä äidinkielenään puhuva” työpaikkailmoituksissa ovat ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa, kun otetaan huomioon työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Komissio on lisäksi korostanut, että tarvittaessa se aikoo käyttää juridista toimivaltaansa, jotta sellaiset ilmaisut kuin ”kieltä äidinkielenään puhuva” saataisiin poistettua avoimia virkoja koskevista ilmoituksista.

Teknisen avun toimistot, kansalaisjärjestöt ja yksityiset yritykset, joiden työskentely liittyy yhteisön toimintaan, julkaisevat edelleen ilmoituksia, jotka on tarkoitettu yksinomaan ”englantia äidinkielenään puhuville” (native English speakers) tai hakijoille, joiden ”äidinkieli on englanti” (English mother tongue). Esimerkkejä kyseisistä avoimista viroista on löydettävissä osoitteesta (www.lingvo.org./eo/2/15).

Kuinka komissio aikoo toimia yritysten tai kansalaisjärjestöjen suhteen, jotka käyttävät henkilöstöilmoituk-sissaan ilmaisuja ”englanti äidinkielenä” (English mother tongue) tai ”englantia äidinkielenään puhuva” (native English speakers)? Aikooko komissio ryhtyä lisätoimiin, jotta tulevaisuudessa vältettäisiin näin rikkomasta työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/333 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/333

---

(2004/C 84 E/0392)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0241/04

esittäjä(t): Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kielisyrjintä — kieltä äidinkielenään puhuvat

Komissio on vastauksessaan kysymykseen E-2764/02 (1) tunnustanut, että vaatimus ”kieltä äidinkielenään puhuva” työpaikkailmoituksessa on laittomasti syrjivä ja rikkoo siten työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta annettuja yhteisön säännöksiä. Komissio katsoo, että yhteisön lainsäädäntö kieltää kyseisen ilmaisun käyttämisen työpaikkailmoituksissa.

Yhteisön teknisen avun toimistot, kansalaisjärjestöt ja komission rahoittamat yksityiset yritykset ovat viime vuosina julistaneet yhteisön tasolla avoimeksi yli 700 työpaikkaa, jotka ovat olleet varattuja yksinomaan englantia äidinkielenään puhuville (”native English speakers”/”English mother tongue”). Kyseisiin tehtäviin ei ole etsitty henkilöitä, joiden englannin taito on erinomainen tai erittäin hyvä, vaan nimenomaan ja ainoastaan henkilöitä, joiden äidinkieli on englanti. Tällaisia ilmoituksia näytään julkaistavan edelleenkin. Järjestöt näyttävät nykyään korvaavan ilmaisun ”English mother tongue” ilmaisuilla ”English mother tongue or equivalent” ja ”English native speaker level” ja kutsuvan sitten haastatteluun pelkästään englantia äidinkielenään puhuvia.

| 1. | Aikooko komissio ryhtyä toimiin asian korjaamiseksi? Jos aikoo, miten? Jos ei aio, miksi? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio ryhtyä toimiin asian korjaamiseksi? Jos aikoo, miten? Jos ei aio, miksi?

| 2. | Aikooko komissio jatkossakin tehdä yhteistyötä sellaisten järjestöjen kanssa, jotka syrjivät muita kuin englantia äidinkielenään puhuvia henkilöitä? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio jatkossakin tehdä yhteistyötä sellaisten järjestöjen kanssa, jotka syrjivät muita kuin englantia äidinkielenään puhuvia henkilöitä?

Stavros Dimasin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0201/04, E-0210/04, E-0236/04 ja E-0241/04

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion vastaukseen, jonka se antoi asiaa koskevaan Jan Dhaenen kirjalliseen kysymykseen E-0046/04 ja Nelly Maesin kirjallisen kysymykseen E-0086/04 (2).

Syrjinnän torjumista koskeva yhteisön toimintaohjelma, joka hyväksyttiin 27. marraskuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä, perustuu Amsterdamin sopimuksen 13 artiklaan, jossa yhteisölle annetaan toimivalta torjua kaikenlaista sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Kieleen perustuva syrjintä ei siis kuulu toimiin, jotka voivat sisältyä ohjelmaan, eikä komissio näin ollen aio rahoittaa tällaista toimintaa.

Komissio on kirjoittanut Intrasoft- ja Ogilvy-yrityksille kiinnittääkseen niiden huomion ongelmaan ja ilmoittaakseen, että niiden olisi otettava asia huomioon henkilöstön rekrytoinnissa.

Intrasoft, jonka tietoon komissio oli tuonut tämän aikaisemmissa kirjallisissa kysymyksissä esiin otetun asian, ei yrityksen www-sivustolla julkaistujen avoimien työpaikkojen perusteella komission toteamuksen mukaan enää käytä arvostelua aiheuttanutta muotoilua. Komissio on kuitenkin lähettänyt yritykselle kirjeen muistuttaakseen sitä näistä vaatimuksista.

---

(1)  EUVL C 92 E, 17.4.2003, s. 207.

(2)  Katso sivu 302.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/334 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/334

---

(2004/C 84 E/0393)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0203/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) ja Bernd Lange (PSE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Espanjan laki polttoaineen laadusta — kuninkaan asetus 1700/2003

Espanjan hallitus on äskettäin antamassaan kuninkaan asetuksessa (Real Decreto 1700/2003), jolla pannaan täytäntöön polttoaineiden laadusta annettu direktiivi 2003/17 (1), tarkoituksellisesti poikennut polttoaineiden laatua koskevan yhteisön lainsäädännön vaatimuksista bensiinin osalta muuttamalla haihtuvuutta (höyrynpaine) koskevia vaatimuksia kansallisessa lainsäädännössä.

Espanjan asetuksessa poiketaan myös Euroopan standardointikomitean hyväksymästä eurooppalaisen biodieselin Fame-standardista jodia koskevien vaatimusten osalta.

Miten komissio aikoo reagoida kyseiseen Espanjan säädökseen varmistaakseen, että EU:n ympäristölainsäädäntöä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa?

Miten nämä polttoaineiden laatuvaatimuksia koskevat muutokset vaikuttaisivat ajoneuvojen päästöihin sekä Auto Oil -ohjelman puitteissa sovittujen eri ilmansaasteisiin liittyvien tavoitteiden toteutumiseen ja onko mahdollista, että kyseiset poikkeamiset voivat vääristää sisämarkkinoiden toimintaa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Komissio on jo pannut merkille hiljattain hyväksytyn Espanjan kuninkaan asetuksen (1700/2003) ilmeiset ristiriidat niiden vaatimusten kanssa, jotka sisältyvät bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta 3 päivänä maaliskuuta 2003 annettuun parlamentin ja neuvoston direktiiviin. Komissio tutkii lyhyellä aikavälillä arvoisan parlamentin jäsenen ehdotuksen mukaisesti tämän tapauksen poikkeamista lakisääteisistä vaatimuksista, jotka määritellään 13 päivänä lokakuuta 1998 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY (2) ja eurooppalaisen biodieselin FAME-standardissa.

Pitkällä aikavälillä komissio tutkii direktiivin 2003/17/EY uudelleentarkastelun yhteydessä bensiiniä ja dieselpolttoaineita koskevien laatuvaatimusten yhteensopivuutta kuljetusalalla lisääntyneen biopolttoaineiden käytön kanssa. Muiden kysymysten ohella uudelleentarkastelussa tutkitaan kysymystä bensiinin haihtuvuutta koskevista laatuvaatimuksista etanolin käytön lisääntyessä, mahdollisista vaikutuksista ilmanlaatutavoitteisiin ja mahdollisista ongelmista, jotka saattavat vaikuttaa moottoriajoneuvojen ajettavuuteen. Komissio ottaa tarkastelussaan huomioon laatuvaatimusten muutosten kustannukset ja edut sekä varmistaa, ettei sisämarkkinoiden toiminta mitenkään häiriinny. Se ottaa huomioon äskettäin hyväksytyn biopolttoainedirektiivin (direktiivi 2003/30/EY (3)), jossa jäsenvaltioita kehotetaan asettamaan biopolttoaineita koskevia tavoitteita ja jossa korostetaan tarvetta ottaa käyttöön tämän mahdollistavat standardit. Kuten direktiivin 2003/17/EY 9 artiklassa määritellään, tämän uudelleentarkastelun on määrä olla valmiina ennen vuoden 2005 loppua.

Jäsenvaltioiden on noudatettava ja sovellettava direktiivin 2003/17/EY määräyksiä siihen asti, kunnes neuvosto ja parlamentti ovat hyväksyneet mahdollisesti uudelleentarkastelun tuloksena syntyneen lainsäädännön muutosehdotuksen. Näin ollen komissio on arvoisan jäsenen esille tuomassa kysymyksessä käynnistänyt menettelyn Espanjaa vastaan.

---

(1)  EUVL L 76, 22.3.2003, s. 10.

(2)  EYVL L 350, 28.12.1998. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2003/17/EY (EUVL L 76, 22.3.2003).

(3)  EUVL L 123, 17.5.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/335 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/335

---

(2004/C 84 E/0394)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/04

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kreikan asunto-osuuskuntien omaisuuden takavarikointia koskevat syytökset

Useiden Kreikan asunto-osuuskuntien (esimerkiksi ”I IGEIA” -osuuskunnan, joka omistaa maa-alueita Attikan läänin Saronidassa ja jonka jäsenet ovat jo toimittaneet vetoomuksen Euroopan parlamentin vetoomusvaliokuntaan, sekä Kreikan pankin virkailijoiden osuuskunnan, joka omistaa maa-alueita etupäässä Attikan läänin Anavissoksessa) esittämien toistuvien syytösten mukaan Kreikan viranomaiset asettavat alinomaa esteitä osuuskuntien laillisesti hankkiman omaisuuden hyödyntämiselle. Syytösten mukaan lopullisena päämääränä on takavarikoida tämä omaisuus Kreikan valtiolle. Monien asunto-osuuskuntien, jotka Kreikan lehdistön tietojen mukaan edustavat 500 000 Kreikan kansalaista, hallitukset huomauttavat, että vaikka niillä on laillinen hallintaoikeus omaisuuteensa, jonka Kreikan valtio on tunnustanut jo lähes 40 vuoden ajan, osuuskunnille luodaan valtion virastoissa lakkaamatta hallinnollisia esteitä, minkä vuoksi ne joutuvat toistuvasti vetoamaan Kreikan oikeuslaitokseen, joka myös tunnustaa niiden oikeudet. Tästä huolimatta Kreikan viranomaiset (ja ennen kaikkea ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö) keksivät osuuskuntien mukaan jatkuvasti uusia esteitä tavoitteenaan niiden omaisuuden takavarikointi tuomioistuimien päätösten vastaisesti.

Onko edellä mainittu asunto-osuuskuntien omaisuuden takavarikointi yhteisön lainsäädännön mukaista? Mitä komissio voi tehdä estääkseen tämän kreikkalaisviranomaisten taktiikan, jotta osuuskuntien jäsenet saisivat heille kuuluvat tonttiosuudet?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Koska asia ei kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan, komissio katsoo, ettei sillä ole valtuuksia vastata arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.

Komissio myös muistuttaa, että jos henkilö katsoo perusoikeuksiaan loukatun, hän voi vedota asiassa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen käytettyään ensin maansa sisäiset asianmukaiset oikeussuojakeinot.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/335 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/335

---

(2004/C 84 E/0395)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0227/04

esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Alkolukko

Alkolukko on tällä hetkellä koekäytössä busseissa tietyillä paikkakunnilla Ruotsissa liikenneturvallisuuden parantamiseksi. Katsooko komissio, että jäsenvaltio voi vaatia kaikkien sen alueella rekisteröityjen ajoneuvojen varustamista alkolukolla liikenneturvallisuuden parantamiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Jos jokin jäsenvaltio haluaa tehdä pakolliseksi alkolukkojen asentamisen ajoneuvoihin, sen on toimitettava komissiolle täydellinen luonnos kyseisestä teknisestä määräyksestä teknisten määrysten ilmoittamista koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Jos toimenpiteen katsotaan olevan yhteisön lainsäädännön mukainen kyseisen jäsenvaltion alueella rekisteröityjen ajoneuvojen osalta, jäsenvaltion on joka tapauksessa noudatettava kansainvälisiä sopimuksia, jotka sallivat muissa valtioissa rekisteröityjen ajoneuvojen liikkumisen.

Jäsenvaltioiden on sallittava sellaisten tyyppihyväksyttyjen henkilöautojen myynti ja ensirekisteröinti, joilla on yhteisön vaatimustenmukaisuustodistus. Muiden ajoneuvoluokkien ja erityisesti joukkoliikenne-ajoneuvojen osalta komissio on ehdottanut porrastettua aikataulua, joka on parhaillaan neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltävänä.

Komissio tunnustaa alkolukkojen tarjoamat mahdollisuudet. Se käynnisti vuoden 2003 lopulla tutkimuksen, jossa arvioidaan näiden laitteiden erilaisia käyttömahdollisuuksia. Tällä hetkellä, kun otetaan huomioon näiden laitteiden korkea hinta ja jatkuva kalibrointitarve, komissio katsoo kuitenkin, että niiden asentaminen on tarkoituksenmukaista ainoastaan vaihtoehtoisena seuraamuksena rattijuopumuksesta eikä yleisenä toimenpiteenä, josta olisi hyötyä ainoastaan pienelle osalle kuljettajista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/336 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/336

---

(2004/C 84 E/0396)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0228/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lintuinfluenssaviruksen H5N1 ja ihmisillä esiintyvän Α-influenssaviruksen yhdistymisen torjumiseksi tarvittavien voimavarojen oikea-aikainen kehittäminen ja tuotanto

| 1. | Onko komissio tietoinen hiljan Vietnamissa syntyneestä lintuinfluenssan (avian influenza A) tautipesäkkeestä, jonka aiheuttaja on jatkuvasti muotoaan muuttava ja tässä tapauksessa H5Nl-nimisenä varianttina tunnettu virus? Tietääkö komissio, että virus tarttuu erityisesti kanojen kaltaisiin ihmisten kasvattamiin lintuihin, mutta että miljoonien kanojen ennaltaehkäisevä teurastaminen Vietnamissa ei ehkäissyt sitä, että 30. joulukuuta 2003 ja 19. tammikuuta 2004 välisenä aikana virus on jo vaatinut viiden ihmisen kuolonuhrin ja että se on levinnyt lintujen ulosteiden mukana nyt myös Etelä-Koreaan ja Japaniin? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen hiljan Vietnamissa syntyneestä lintuinfluenssan (avian influenza A) tautipesäkkeestä, jonka aiheuttaja on jatkuvasti muotoaan muuttava ja tässä tapauksessa H5Nl-nimisenä varianttina tunnettu virus? Tietääkö komissio, että virus tarttuu erityisesti kanojen kaltaisiin ihmisten kasvattamiin lintuihin, mutta että miljoonien kanojen ennaltaehkäisevä teurastaminen Vietnamissa ei ehkäissyt sitä, että 30. joulukuuta 2003 ja 19. tammikuuta 2004 välisenä aikana virus on jo vaatinut viiden ihmisen kuolonuhrin ja että se on levinnyt lintujen ulosteiden mukana nyt myös Etelä-Koreaan ja Japaniin?

| 2. | Onko komissio ottanut huomioon mahdollisuuden, että kyseinen virus yhdistyy luonnollisella tavalla ihmisten sairastuttajana tunnetun Α-influenssaviruksen kanssa ja saapuu tämän jälkeen Eurooppaan muodossa, jota vastaan ei voida suojautua nykyisin saatavilla olevilla virustorjuntamenetelmillä ja joka siten voisi aiheuttaa samanlaisen pandemian kuin se, joka tappoi 40—50 miljoonaa ihmistä vuosina 1918-1919? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio ottanut huomioon mahdollisuuden, että kyseinen virus yhdistyy luonnollisella tavalla ihmisten sairastuttajana tunnetun Α-influenssaviruksen kanssa ja saapuu tämän jälkeen Eurooppaan muodossa, jota vastaan ei voida suojautua nykyisin saatavilla olevilla virustorjuntamenetelmillä ja joka siten voisi aiheuttaa samanlaisen pandemian kuin se, joka tappoi 40—50 miljoonaa ihmistä vuosina 1918-1919?

| 3. | Onko EU:ssa jo käynnissä hankkeita kummankin viruksen yhdistämiseksi keinotekoisesti, jotta voitaisiin ajoissa kehittää vasta-aineita ja saada niitä riittävässä määrin varastoon? Missä EU:n jäsenvaltioissa tätä tutkimustyötä tehdään? Kuka on toimivaltainen päättämään asiasta? |
| --- | --- |

3.

Onko EU:ssa jo käynnissä hankkeita kummankin viruksen yhdistämiseksi keinotekoisesti, jotta voitaisiin ajoissa kehittää vasta-aineita ja saada niitä riittävässä määrin varastoon? Missä EU:n jäsenvaltioissa tätä tutkimustyötä tehdään? Kuka on toimivaltainen päättämään asiasta?

| 4. | Rajoitetaanko tai estetäänkö kysymyksessä kolme tarkoitettua tutkimusta millään tavalla, koska pelätään, että kyseisenlaista ihmisen toiminnan kautta nopeammin syntynyttä virusta ei onnistuta pitämään erillään ja näin voidaan aiheuttaa epidemian puhkeaminen? Onko EU:ssa jäsenvaltioita, joissa tämäntapaisen tutkimustyön tekeminen on kielletty juuri tämän pelon vuoksi? |
| --- | --- |

4.

Rajoitetaanko tai estetäänkö kysymyksessä kolme tarkoitettua tutkimusta millään tavalla, koska pelätään, että kyseisenlaista ihmisen toiminnan kautta nopeammin syntynyttä virusta ei onnistuta pitämään erillään ja näin voidaan aiheuttaa epidemian puhkeaminen? Onko EU:ssa jäsenvaltioita, joissa tämäntapaisen tutkimustyön tekeminen on kielletty juuri tämän pelon vuoksi?

| 5. | Miten komissio aikoo toimia sen tavoitteen puolesta, että Euroopassa on ajoissa saatavilla riittävästi virustorjunnan voimavaroja? |
| --- | --- |

5.

Miten komissio aikoo toimia sen tavoitteen puolesta, että Euroopassa on ajoissa saatavilla riittävästi virustorjunnan voimavaroja?

Lähteet: Alankomaiden TV-aseman Nederland 1 Netwerk-ohjelma 18. tammikuuta 2004; (www.netwerk.tv); Maailman terveysjärjestö: (www.who.int) (englanninkielinen); Erasmus Medisch Centrum Rotterdam: (www.virology.nl) (englanninkielinen).

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

| 1.ja | 2. Komissio on hyvin tietoinen niistä riskeistä, jotka nykyinen lintuinfluenssa aiheuttaa tietyissä Aasian maissa. Se työskentelee tiiviisti yhdessä jäsenvaltioiden eläinten ja kansanterveydestä vastaavien viranomaisten, Maailman terveysjärjestön (WHO), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) kanssa, ja se on antanut kansainvälisten suuntaviivoihin perustuvan EU:n eläinlääkintälainsäädännön mukaisesti kolme säädöstä (1), joilla pyritään ehkäisemään lintuinfluenssa leviäminen Eurooppaan niistä Aasian maista, joissa sitä esiintyy. |
| --- | --- |

1.ja

2. Komissio on hyvin tietoinen niistä riskeistä, jotka nykyinen lintuinfluenssa aiheuttaa tietyissä Aasian maissa. Se työskentelee tiiviisti yhdessä jäsenvaltioiden eläinten ja kansanterveydestä vastaavien viranomaisten, Maailman terveysjärjestön (WHO), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) kanssa, ja se on antanut kansainvälisten suuntaviivoihin perustuvan EU:n eläinlääkintälainsäädännön mukaisesti kolme säädöstä (1), joilla pyritään ehkäisemään lintuinfluenssa leviäminen Eurooppaan niistä Aasian maista, joissa sitä esiintyy.

| 3. | Komissio tarjoaa rahoitustukea tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman kautta seuraaville hankkeille, jotka koskevat eläinten ja ihmisten influenssavirustartuntoja ja välineitä influenssatartuntojen vastustamiseksi:






  — | ”Pathogenesis and improved diagnosis and control of avian influenza infections” (Patogeneesi ja kehittynyt taudinmääritys sekä lintuinfluenssatartuntojen torjuminen, hankenumero QLK2-CT-2002-01454, yhteisön rahoitus 1,84 miljoonaa euroa). |
| --- | --- | --- |

3.

Komissio tarjoaa rahoitustukea tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman kautta seuraaville hankkeille, jotka koskevat eläinten ja ihmisten influenssavirustartuntoja ja välineitä influenssatartuntojen vastustamiseksi:

—

”Pathogenesis and improved diagnosis and control of avian influenza infections” (Patogeneesi ja kehittynyt taudinmääritys sekä lintuinfluenssatartuntojen torjuminen, hankenumero QLK2-CT-2002-01454, yhteisön rahoitus 1,84 miljoonaa euroa).

| — | ”European surveillance network for influenza in pigs” (sikainfluenssan valvontaverkosto EU:ssa, yhteisön rahoitus 269 984 euroa). |
| --- | --- |

—

”European surveillance network for influenza in pigs” (sikainfluenssan valvontaverkosto EU:ssa, yhteisön rahoitus 269 984 euroa).

| — | ”Preparing for an influenza pandemic — Flupan” (influenssapandemiaan valmistautuminen, hankenumero QLK2-CT-2001-01786, yhteisön rahoitus 2,1 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

”Preparing for an influenza pandemic — Flupan” (influenssapandemiaan valmistautuminen, hankenumero QLK2-CT-2001-01786, yhteisön rahoitus 2,1 miljoonaa euroa).

| — | ”Novel vaccination strategies and vaccine formulations for epidemic and pandemic influenza control Novaflu2001” (uudenlaiset rokotusstrategiat ja rokotekaavat influenssaepidemian ja -pandemian hallitsemiseksi, hankenumero QLK2-CT-2002-01034, yhteisön rahoitus 1,76 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

”Novel vaccination strategies and vaccine formulations for epidemic and pandemic influenza control Novaflu2001” (uudenlaiset rokotusstrategiat ja rokotekaavat influenssaepidemian ja -pandemian hallitsemiseksi, hankenumero QLK2-CT-2002-01034, yhteisön rahoitus 1,76 miljoonaa euroa).

| 4. | Komission tietojen mukaan kyseistä tutkimusta ei rajoiteta tai estetä Euroopan unionissa. Laboratorioturvallisuutta ja mikro-organismien käsittelyä säädellään 23. huhtikuuta 1990 annetuissa neuvoston direktiiveissä 90/219/ETY (2) (direktiivi geneettisesti muunnettujen mikro-organismien käytöstä suljetuissa oloissa) ja 90/220/ETY (2) (direktiivi geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön), 12. kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/39l/ETY (3) (direktiivi toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä) ja 18. syyskuuta 2000 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/54/EY (4) (direktiivi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä). Niitä ohjataan myös EU-normeilla EN 12128, 12738, 12740, ja 12741. |
| --- | --- |

4.

Komission tietojen mukaan kyseistä tutkimusta ei rajoiteta tai estetä Euroopan unionissa. Laboratorioturvallisuutta ja mikro-organismien käsittelyä säädellään 23. huhtikuuta 1990 annetuissa neuvoston direktiiveissä 90/219/ETY (2) (direktiivi geneettisesti muunnettujen mikro-organismien käytöstä suljetuissa oloissa) ja 90/220/ETY (2) (direktiivi geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön), 12. kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/39l/ETY (3) (direktiivi toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä) ja 18. syyskuuta 2000 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/54/EY (4) (direktiivi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä). Niitä ohjataan myös EU-normeilla EN 12128, 12738, 12740, ja 12741.

| 5. | Komissio keskustelee näistä aiheista laajasti yhteisön valmiuden vahvistamiseksi ja influenssa-pandemian uhkaan vastaamiseksi. Keskustelukumppaneina ovat myös lääketeollisuus ja sen liitot, kuten Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liitto EFPIA. Komission aloitteesta jäsenvaltioiden viranomaisille jaetaan tietoa tehokkaiden viruksentorjuntalääkkeiden ja hoitolääkkeiden saatavuutta koskevista strategioista. |
| --- | --- |

5.

Komissio keskustelee näistä aiheista laajasti yhteisön valmiuden vahvistamiseksi ja influenssa-pandemian uhkaan vastaamiseksi. Keskustelukumppaneina ovat myös lääketeollisuus ja sen liitot, kuten Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liitto EFPIA. Komission aloitteesta jäsenvaltioiden viranomaisille jaetaan tietoa tehokkaiden viruksentorjuntalääkkeiden ja hoitolääkkeiden saatavuutta koskevista strategioista.

---

(1)  Komission päätös 2004/84/EY, 23.1.2004, EUVL L 17, 24.1.2004, komission päätös 2004/93/EY, 29.1.2004, EUVL L 27, 30.1.2004, ja komission päätös 2004/122/EY, 6.2.2004, EUVL L 36, 7.2.2004.

(2)  EYVL L 117, 8.5.1990.

(3)  EYVL L 183, 29.6.1989.

(4)  EYVL L 262, 17.10.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/338 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/338

---

(2004/C 84 E/0397)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0235/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Cacarica-yhteisöihin kohdistuvat ihmisoikeuksien loukkaukset Kolumbiassa

Jo vuosien ajan Kolumbiaa on koetellut hallitusta tukevan armeijan, puolisotilaallisten joukkojen ja eri sissiliikkeiden välinen väkivalta. Väkivalta koskee suoraan tai välillisesti myös Kolumbian kansalaisia. Cacarica-yhteisöjen jäsenet, jotka asuvat Cacarica-joen ympäristössä (Chocon departementissa), joutuivat jättämään asuinalueensa.

Vuonna 2000 Cacarica-yhteisöt tekivät sopimuksen silloisen presidentti Pastranan hallituksen kanssa siitä, että he voisivat turvallisesti palata asuinsijoilleen. He pyysivät myös, ettei heitä kansalaisina sekoitettaisi selkkaukseen. Kansainvälisten elinten ja Justicia y Paz -komitean (Oikeus ja rauha) tuen avulla paluu ei alkuvaiheessa tuottanut ongelmia.

Viime aikoina Cacarica-yhteisöjä ovat syyttäneet sekä hallituksen joukot että sissit siitä, että he olisivat vihollisen puolella. Syytöksiä on seurannut väkivalta. Myös ihmisoikeusaktivisteja uhkaillaan. Presidentti Uribe ja useat hänen hallituksensa ministerit ovat viimeaikaisissa lausunnoissaan asettaneet kyseenalaiseksi ihmisoikeusjärjestöjen työn laillisuuden.

Onko komissio jo ottanut kantaa ihmisoikeuksien loukkauksiin Kolumbiassa?

Mikäli vastaus on myönteinen, onko Kolumbian hallitus jo reagoinut komission kantaan?

Mikäli vastaus on kielteinen, voiko komissio vaatia Kolumbian hallitusta toteuttamaan Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun suositukset ja suojaamaan ihmisoikeusaktivisteja sekä pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun jo vuosia jatkuneessa konfliktissa?

Mikäli Kolumbian hallitus ei ole tehnyt tai ei aio tehdä mitään komission esittämän kysymyksen perusteella, aikooko komissio käyttää pakotteita Kolumbiaa vastaan?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Kolumbian hallituksella on komission täysi tuki niin terrorismin kuin huumausaineiden tuotannon ja kaupan vastaisessa taistelussa samoin kuin jatkuvissa ponnisteluissa, joilla maa pyrkii vakiinnuttamaan koko Kolumbian alueelle valtiovallan, joka hoitaa täysimääräisesti kaikkia tehtäviään ja takaa kaikkien kansalaistensa turvallisuuden. Arvoisan parlamentin jäsenen tavoin Kolumbian ihmisoikeustilanne on myös komission asialistan kärjessä: komissio kiinnittää ihmisoikeuksiin, varsinkin konfliktin takia asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ihmisoikeuksiin, erityistä huomiota.

Komission ja Kolumbian hallituksen jäsenten välillä viime aikoina järjestetyissä tapaamisissa (varapresidentti Santosin vierailu Brysselissä 2. joulukuuta 2003, komissaari Pattenin vierailu Kolumbiassa 21. ja 22. tammikuuta 2004 sekä presidentti Uriben vierailut Brysselissä ja Strasbourgissa 9. ja 10. helmikuuta 2004) komissio on korostanut sitä, miten tärkeänä se pitää ihmisoikeuskysymystä. Erityisesti komissio toivoo, että Lontoossa 10. heinäkuuta 2004 annetun julistuksen mukaisesti YK:n ihmisoikeusasioiden päävaltuutetun muotoilemat 27 suositusta pantaisiin ripeästi täytäntöön. Komissio esitti Kolumbian hallitukselle toiveensa myös siitä, että asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluu perustuisi vapaaehtoisuuteen ja toteutettaisiin vasta sitten, kun kaikki paluun edellytykset, joista tärkeimpänä turvallisuus, täyttyvät.

Kolumbian konfliktin ratkaiseminen neuvotteluteitse on EU:n Kolumbian-politiikan kulmakivi. Komissio tukee asiassa erityisesti YK:n pääsihteerin ponnisteluja, joita koordinoi tämän erityisneuvonantaja James LeMoyne.

Komissio katsoo, että valtiosta riippumattomat järjestöt ja kansalaisyhteiskunta ovat kumppaneita, joiden panos kestävää neuvotteluratkaisua Kolumbiassa etsittäessä on välttämätön, ja on tehnyt kantansa tunnetuksi useaan otteeseen (1). Lisäksi on muistettava, että valtiosta riippumattomat järjestöt panevat perinteisesti täytäntöön noin puolet yhteisön ohjelmista.

Komissio ajaa asiaa entistä tarmokkaammin antamalla konkreettista tukea ihmisoikeuksien puolustajille ja kotiseudultaan siirtymään joutuneille väestöryhmille. Kolumbia on yksi eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (budjettikohta 19 04 03) kohdemaista ja yksi sen ensimmäisistä tuensaajista. Käynnissä on 19 hanketta, joiden yhteenlasketut määrärahat ovat yli 15 miljoonaa euroa. Hankkeisiin osallistuu 19 paikallista kansalaisjärjestöä, 7 eurooppalaista kansalaisjärjestöä, 2 yliopistoa ja YK:n ihmisoikeusasioiden päävaltuutetun Kolumbian toimisto. Kotiseudultaan siirtymään joutuneet väestöryhmät saavat sekä Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) humanitaarista hätäapua (8 miljoonaa euroa vuonna 2003 yhdessä 13 eurooppalaisen kansalaisjärjestön kanssa; budjettikohta 23 02) että erityistä kotiseudultaan siirtymään joutuneille tarkoitettua avustusta (budjettikohta 19 09 03, lähes 10 miljoonaa euroa vuonna 2003).

Myös 26. tammikuuta 2004 kokoontuneen ulkosuhteiden neuvoston päätelmistä käy ilmi, että niin ihmisoikeustilanne kuin humanitaarinen tilannekin ovat erottamaton osa EU:n yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa.

Mitä taas tulee arvoisan parlamentin jäsenen viittaamaan tapaukseen, komissio seuraa erittäin tiiviisti Cacarican tilannetta Kolumbian-lähetystönsä ihmisoikeusyksikön toimesta.

---

(1)  http://www.delcol.cec.eu.int/es/novedades/boletin_61.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/339 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/339

---

(2004/C 84 E/0398)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eurooppa-koulujen lukukausimaksut

Komissio lähetti muutama viikko sitten Eurooppa-koulujen johtokunnille kirjeen, jossa esitetään huomattavia korotuksia oppilaiden lukukausimaksuihin. Vuosimaksut nousisivat 12 500 euroon oppilasta kohden. Olisiko mahdollista saada lisätietoja komission ehdotuksesta? Mikä on syynä tuntuvaan korotukseen?

Eurooppa-koulujen oppilaat jaetaan kolmeen ryhmään, joiden lukukausimaksut ovat erisuuruiset. Onko mahdollista saada tietoja siitä, millä perusteella oppilaat jaetaan eri ryhmiin? Mitkä ovat vuosimaksut eri ryhmissä ja miten maksut tulevat muuttumaan?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Eurooppa-koulujen perussäännön määrittelevän yleissopimuksen 1 artiklassa todetaan, että koulujen ensisijainen tehtävä on ”tarjota yhteistä opetusta Euroopan yhteisöjen henkilöstön lapsille”. Kyseiset oppilaat määritellään luokkaan 1 kuuluviksi oppilaiksi, ja heidän vanhempansa eivät maksa koulumaksuja, sillä noin 60 prosenttia Eurooppa-koulujen rahoituksesta tulee EU:n talousarviosta. Kyseisen yleissopimuksen 28 ja 29 artiklassa määrätään mahdollisuudesta tehdä osallistumissopimuksia julkisoikeudellisten tai yksityisoikeudellisten yhteisöjen kanssa, jotta niiden henkilöstön lapset voisivat käydä Eurooppa-kouluja. Heidät määritellään luokkaan 2 kuuluviksi oppilaiksi, ja sopimuksen tehneet yhteisöt maksavat maksuja, jotka kattavat 100 prosenttia koulutuksesta aiheutuvista arvioiduista kustannuksista kussakin Eurooppa-koulussa. Edellä mainittujen lasten lisäksi yleissopimuksen mukaan myös ”muut lapset” voivat kirjoittautua kouluihin ”johtokunnan asettamien rajoitusten mukaisesti”. Heidät määritellään luokkaan 3 kuuluviksi oppilaiksi, ja EU:n talousarviosta kouluille maksettavien tukien ansiosta heitä koskevat koulumaksut ovat paljon todellisia kustannuksia alhaisempia. Tällä hetkellä vuosittainen koulumaksu paikkaa kohden on 2 680 euroa ala-asteella ja 3 657 euroa yhdistetyssä yläasteessa ja lukiossa (secondary school). Näillä koulumaksuilla ei yksinkertaisesti kateta Eurooppa-koulujen keskimääräisiä oppilaskohtaisia vuosikustannuksia, jotka ovat lähes 11 000 euroa, ja vielä korkeammat, eli 16 500 euroa Bergenin Eurooppa-koulussa, 16 000 euroa Molin Eurooppa-koulussa ja 13 700 euroa Culhamin Eurooppa-koulussa.

Laajentumisen johdosta välttämättä kasvaneet koulujen budjettivaatimukset, EU:n talousarvioon liittyvät rajoitukset sekä vaikeus perustella suuria tukia sellaisten oppilaiden koulutukseen, joiden vanhempien työ ei liity EU:n toimielimiin, ovat yhdessä syynä siihen, että koulumaksuja on välttämättä nostettava tasolle, joka liittyy suoremmin todellisiin kustannuksiin. Komissio on Eurooppa-koulujen johtokunnan (jossa on jäseniä kaikista jäsenvaltioista) jäsenenä ja täyttääkseen velvollisuutensa tehdä esityksiä EU:n budjettivallan käyttäjille ja toteuttaa hyväksytty talousarvio ehdottanut hiljattain, että luokkaan 3 kuuluvien oppilaiden koulumaksuja nostetaan asteittain seuraavien viiden vuoden aikana. Ehdotuksessa tehdään ero kahden ryhmän välillä: a) uudet luokkaan 3 kuuluvat oppilaat, joille korotus merkitsisi sitä, että vuoteen 2010 mennessä vuosimaksun suuruus olisi 9 400 euroa uusien ala-asteen oppilaiden osalta ja 12 500 euroa uusien yläasteen ja lukion oppilaiden osalta, sekä b) nykyiset luokkaan 3 kuuluvat oppilaat, joille korotus merkitsisi sitä, että vuoteen 2010 mennessä vuosimaksun suuruus olisi 5 800 euroa ala-asteen oppilaiden ja 8 000 euroa yläasteen oppilaiden osalta.

Johtokunnan on vielä hyväksyttävä ehdotus.

Arvoisan parlamentin jäsenen on syytä kiinnittää huomiota siihen, että monien nykyisten luokkaan 3 kuuluvien oppilaiden vanhemmat ovat edunsaajina järjestelmässä, johon liittyy merkittävää koulumaksuista vapauttamista ja joka pysyy voimassa heidän lastensa opintojen päättymiseen asti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/340 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/340

---

(2004/C 84 E/0399)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0239/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kristittyjen ja buddhalaisten vaino Laosin demokraattisessa kansantasavallassa

Laosin demokraattisen kansantasavallan viranomaiset antoivat äskettäin määräyksen yhdentoista kristityn laosilaisen pidättämisestä. Ulkoministeriön tiedottajan Yong Chanthalangyn Vientiane Times -lehdelle antamien tietojen mukaan pidätettyjä henkilöitä syytetään ”myrkyllisten aineiden hallussapidosta”. Yong painottaa samassa haastattelussa, että Laos tunnustaa täydellisesti uskonnonvapauden. Samalla hän torjuu niiden eri järjestöjen syytökset, jotka vaativat kunnioittamaan ihmisoikeuksia Laosissa ja joiden mukaan kyseiset henkilöt pidätettiin, koska he osallistuivat joulumessuun. Ihmisoikeuksien puolesta taisteleva Mouvement Lao -liike (MLDH), jonka toimipaikka on Pariisissa, oli raportoinut yhdentoista, suurimmaksi osaksi etnisiin vähemmistöihin Khmu ja Oey kuuluvan kristityn pidättämisestä Attapeun maakunnassa 28. ja 29. joulukuuta. MLDH arvosteli tässä yhteydessä uudelleen lukuisiin kristittyihin ja buddhalaisiin kohdistuvia vainoja ja painotti, että Vientianen viranomaisten lausunnot uskonnon harjoittamisen puolesta on tarkoitettu pääasiallisesti lahjoittajamaille ja -järjestöille. Todellisuudessa hallitus pitää uskonnonvapautta uhkana. Ulkoministeriön tiedottaja on täsmentänyt, että kyseisiä henkilöitä ”ei ole asetettu syytteeseen, vaan että heidät on pidätetty, jotta heitä voidaan kuulustella myrkyllisten aineiden hallussapidosta”. Yong on lisäksi kieltänyt Free Asia -radiokanavan ja muiden ulkomaisten uutistoimistojen antamien tietojen todenperäisyyden, joiden mukaan kymmenen kristittyä olisi pidätetty Savannakhetin eteläisessä maakunnassa, koska he aikoivat järjestää mielenosoituksen Attepeussa tehtyä uskonveljiensä pidätystä vastaan.

Mitä tietoja komissiolla on kristittyjen laosialaisten pidätyksistä Attapeun ja Savannakhetin maakunnissa? Eikö komissio ole sitä mieltä, että Laosin kansalaisten pidättäminen ilman syytteeseen asettamista on vakava rikkomus demokratian periaatteita, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia sekä EU:n ja Laosin demokraattisen kansantasavallan välisen yhteistyösopimuksen perusteita vastaan? Onko komissio edelleen sitä mieltä, että yhteistyösopimus on pidettävä voimassa huolimatta niistä järjestelmällisistä ja vakavista rikkomuksista, joihin Vientianen viranomaiset syyllistyvät? Ottiko komissio nämä kysymykset esiin EU—Laos-sekakomitean viimeisessä kokouksessa, joka pidettiin 7. tammikuuta 2004, ja jos otti, minkälaisin tuloksin?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Laosin hallituksen suhtautuminen uskontoon on muuttunut viime vuosina, ja enemmistö Laosin vallankumouksellisen kansanpuolueen politbyroon jäsenistä osallistuu nykyään avoimesti maan suurimpiin buddhalaisiin seremonioihin.

Komissio on kuitenkin tietoinen raporteista, joiden mukaan uskonnollista ilmaisunvapautta rajoitetaan edelleen Laosin joissakin osissa, sekä raporteista, jotka koskevat kristittyjen ryhmien jäsenten vainoa tai pidätyksiä uskonnollisen yhteisön jäsenyyden vuoksi tietyissä maakunnissa. Lisäksi on raportoitu uskonnonharjoittajien ja heidän hengellisten johtajiensa pidätyksestä ja vangitsemisesta ilman syytteitä. Näin tapahtuu siitä huolimatta, että perustuslaissa taataan oikeus ja vapaus harjoittaa tai olla harjoittamatta uskontoa.

Kysymyksessä esiin tuoduista tapauksista komissio on omista lähteistään saanut selville, että Attapeussa joulukuussa 2003 pidätetyt 11 henkilöä vapautettiin muutama viikko sitten. Komissio ei ole kyennyt vahvistamaan kertomuksia väitetyistä pidätyksistä Savannakethissa.

Komissio pitää yllä rakentavaa poliittista vuoropuhelua Laosin hallituksen kanssa ja tukee sen yhteydessä säännöllisesti Laosin yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä EU:n tukemien kehitysohjelmien kautta. Tuen keskeyttämistä siihen saakka, kunnes keskeisiä ihmisoikeuksia kunnioitetaan, tulisi pitää viimeisenä keinona, sillä se vaikuttaisi todennäköisesti kielteisesti niihin väestönosiin, joiden oikeuksia loukataan.

Jos tilanne kuitenkin kärjistyy niin pitkälle, että EU:n yhteistyö Laosin kanssa vaarantuu, komissio on valmis tarkistamaan EY:n ja Laosin nykyisiä yhteistyöpuitteita ja harkitsemaan asianmukaisia toimia yhteistyössä jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa.

Ihmisoikeuskysymykset, niiden joukossa uskonnonvapaus, nostettiin esiin äskettäin pidetyssä EU—Laos-sekakomitean kokouksessa, jossa sovittiin yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen ja hallinnonuudistukseen sekä hallintotapaan ja ihmisoikeuksiin liittyvää yhteistyötä käsittelevän epävirallisen työryhmän perustamisesta. Komissio voi käydä tästä asiasta lisäkeskusteluja Laosin hallituksen kanssa epävirallisessa työryhmässä ja kannustaa Laosia toteuttamaan lisätoimenpiteitä uskonnollisten vähemmistöjen tilanteen parantamiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/341 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/341

---

(2004/C 84 E/0400)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0240/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Pankkien DS:lle antama jättialennus rikkoo vapaan kilpailun periaatetta

Italialaisella Democratici di Sinistra -puolueella (DS, vasemmistodemokraatit) on velkaa useasta eri luottolaitoksesta: esimerkiksi Carisbosta (San Paolo-IMI) noin 30 miljoonaa euroa, Banca Intesasta ja Capitaliasta kummastakin 21 miljoonaa euroa sekä Monte dei Paschi di Sienasta noin 3,5 miljoonaa euroa. Velkojapankit tekivät 22. joulukuuta 2003 sopimuksen koko velan maksamisesta ”a saldo e stralcio” -operaatiolla (myynti ja selvitys), joka merkitsee, että massiivisesta kokonaisvelasta annetaan anteeksi 50 prosenttia (235 miljoonaa euroa). Tämä jättialennus annettiin poliittiselle puolueelle nimenomaan aikana, jolloin osakkeenomistajat yhtiöissä, joilla on suhteita kyseisiin luottolaitoksiin, kokevat oikeutettujen etujensa polkemista ja nämä samat pankit soveltavat ankaraa luotonylityspolitiikkaa velallisina oleviin pk-yrityksiin.

Katsooko komissio, että tällainen etuoikeutettu kohtelu, joka on ristiriidassa monien pankkien ”tavallisia” velallisia kohtaan soveltaman kohtelun kanssa, rikkoo vakavalla tavalla yhteisön oikeuteen kuuluvan vapaan kilpailun periaatetta?

Aikooko Euroopan keskuspankki kehottaa Bankitalian osia kunnioittamaan tätä periaatetta ja EY:n perustamissopimuksen 101 ja 102 artiklan määräyksiä, senkin seikan perusteella, että eräät näistä pankeista ovat osakkaina (”valvottuina” valvojina) Bankitaliassa?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissio vastaa kilpailupolitiikan alalla EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamisesta.

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa kielletään sellaiset yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla tai joista seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy yhteismarkkinoilla. Perustamissopimuksen 82 artiklan mukaan kiellettyä on yhden tai useamman yrityksen määräävän aseman väärinkäyttö yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Arvoisan parlamentin jäsenen kuvailemat seikat eivät merkitse kilpailusääntöjen, varsinkaan EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan rikkomista, sillä ei ole näyttöä kilpailun estämisestä, rajoittamisesta tai vääristämisestä tai määräävän aseman väärinkäytöstä yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, mikä saattaisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Komissio huomauttaa parlamentin jäsenelle, että se ei voi ottaa kantaa Euroopan keskuspankkia koskeviin asioihin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/342 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/342

---

(2004/C 84 E/0401)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yritysten siirtyminen muualle ja työttömyys

Jälleen on olemassa vaara, että monikansallinen vaatetehdas, Brax Portuguesa Fábrica de Confecções Lda., lopettaa toimintansa Vila Nova de Gaiassa Portugalissa. Yli 400 työntekijää, joista suurin osa on naisia, on vaarassa joutua työttömäksi.

Tässä vakavassa tilanteessa, joka vallitsee alueella ja maassa, jossa työttömyyden kasvua ei saada pysähtymään, on välttämätöntä, että komissio ja Portugalin hallitus ryhtyvät kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin estääkseen sen, että taas kerran monikansallinen yritys lopettaa toimintansa Portugalissa ja siirtyy mahdollisesti toiseen Euroopan maahan.

Pyydän komissiolta seuraavia tietoja:

| 1. | Onko Portugalin Aldeia Novassa, Serzedossa ja Vila Nova de Gaiassa sijaitsevalle Brax Portuguesa Fábrica de Confecções Lda. -yritykselle myönnetty joitakin yhteisön tukia? Jos on, mikä on niiden nykytilanne? |
| --- | --- |

1.

Onko Portugalin Aldeia Novassa, Serzedossa ja Vila Nova de Gaiassa sijaitsevalle Brax Portuguesa Fábrica de Confecções Lda. -yritykselle myönnetty joitakin yhteisön tukia? Jos on, mikä on niiden nykytilanne?

| 2. | Onko Euroopan unionin taloudellista tukea myönnetty emoyhtiölle tai jollekin tytäryhtiöistä? Jos on, mikä on niiden nykytilanne? |
| --- | --- |

2.

Onko Euroopan unionin taloudellista tukea myönnetty emoyhtiölle tai jollekin tytäryhtiöistä? Jos on, mikä on niiden nykytilanne?

| 3. | Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen sen, että monikansalliset yritykset siirtyvät jatkuvasti muualle ja aiheuttavat työttömyyttä? |
| --- | --- |

3.

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen sen, että monikansalliset yritykset siirtyvät jatkuvasti muualle ja aiheuttavat työttömyyttä?

Stavros Dimasin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Brax Portuguesa, Fábrica de Confecções, Lda. -yritys on saanut seuraavat tuet.

| 1. | Euroopan sosiaalirahasto (ESR):








  (euroina) |
| --- | --- |
| | Entinen rahasto
  Viite 891013 Pl | Toinen yhteisön
  tukikehys PEDIP II (1) | Kolmas yhteisön
  tukikehys POEFDS |
| ESR | 23 146,19 | 51 892,73 | 5 250,68 |
| OSS | 18 937,79 | 17 297,58 | 3 150,40 |

1.

Euroopan sosiaalirahasto (ESR):

(euroina)

Entinen rahasto

Viite 891013 Pl

Toinen yhteisön

tukikehys PEDIP II (1)

Kolmas yhteisön

tukikehys POEFDS

ESR

23 146,19

51 892,73

5 250,68

OSS

18 937,79

17 297,58

3 150,40

| 2. | Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) (toinen yhteisön tukikehys):






  Ohjelma | Elinkeinotoiminnan nykyaikaistaminen |
| --- | --- | --- |
| Hanke | Tilannekartoitus ja kehitysvaihtoehdot |
| Hyväksymispäivä | 27.7.1995 |
| Sijainti | Vila Nova de Gaia |
| Toteuttaja | Brax Portuguesa — Fabrica de Confecções LDA |
| Kokonaisinvestointi | 20 340,60 EUR |
| Tukikelpoinen investointi | 20 340,60 EUR |
| Hyväksytty EAKR:n osuus | 10 171,57 EUR |
| Maksettu EAKR:n osuus (2) | 10 196,25 EUR |

2.

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) (toinen yhteisön tukikehys):

Ohjelma

Elinkeinotoiminnan nykyaikaistaminen

Hanke

Tilannekartoitus ja kehitysvaihtoehdot

Hyväksymispäivä

27.7.1995

Sijainti

Vila Nova de Gaia

Toteuttaja

Brax Portuguesa — Fabrica de Confecções LDA

Kokonaisinvestointi

20 340,60 EUR

Tukikelpoinen investointi

20 340,60 EUR

Hyväksytty EAKR:n osuus

10 171,57 EUR

Maksettu EAKR:n osuus (2)

10 196,25 EUR

Varsinkin ESR:n osalta komissio muistuttaa, että myönnettäessä rahoitusta ammatillisen koulutuksen alaan kuuluville toimille ei sovelleta yritysten pysyvyyteen liittyviä edellytyksiä, vaan kriteerinä on pikemminkin se, täyttääkö hakija ESR:n tuen myöntämisvaiheessa voimassa olevien asetusten mukaiset haku- ja tukikelpoisuusehdot.

Komissio katsoo, että henkilöresursseihin tehdyt investoinnit ovat kaikkein tärkeimpiä kansallisesti ja alueellisesti. On korostettava, että ESR:n rahoituksella ei tueta sinänsä yritystä, vaan tarjotaan henkilöresursseihin suunnattu investointi, jonka ansiosta kyseisiin koulutustoimenpiteisiin osallistuvat henkilöt parantavat työllistyvyyttään. Komission tietojen mukaan kyseinen yritys ei ole toiminut vastoin sääntöjä, jotka koskevat rakennerahastojen tuen myöntämistä.

Lisäksi komissio haluaisi tuoda esiin, että direktiivissä 98/59/EY (3) säädetään tiedottamisesta ja neuvottelusta työntekijöiden edustajien kanssa silloin kun työnantaja suunnittelee joukkovähentämistä. Nämä neuvottelut on aloitettava hyvissä ajoin, ja niissä on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia joukkovähentämisen välttämiseksi tai niiden kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten pienentämiseksi käyttämällä sosiaalisia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on muun muassa antaa apua vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseen tai uudelleen kouluttamiseen.

Yleisemmällä tasolla komissio kannattaa ajatusta siitä, että yritysten pitäisi aina uudelleenjärjestelyjen yhteydessä ottaa huomioon tekemiensä päätösten mahdolliset seuraukset työntekijöiden sekä sosiaalisen ja alueellisen tilanteen kannalta. Tätä näkemystä on hiljattain korostettu komission tiedonannossa ”Yritysten sosiaalinen vastuu: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen” (4).

Lisäksi komissio on kutsunut eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet osallistumaan vuoropuheluun muutoksen ennakoinnista ja hallinnasta dynaamisen lähestymistavan soveltamiseksi yrityksen uudelleenjärjestelyn sosiaalisiin näkökohtiin. Työmarkkinaosapuolet sopivat tämän aiheen sisällyttämisestä äskettäin vahvistettuun monivuotiseen työohjelmaan (5)
   (6).

---

(1)  Portugalin teollisuuden kehittämiseen tarkoitettu erityisohjelma.

(2)  Euroina maksettu määrä on hyväksyttyä määrää suurempi, sillä hyväksymis- ja maksuajankohdan muuntokurssit poikkesivat toisistaan.

(3)  Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20. heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998.

(4)  KOM(2002) 347 lopullinen.

(5)  Työllisyys-, koulutus- ja sosiaalipolitiikan strateginen osa.

(6)  Sosiaaliturvamäärärahat.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/344 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/344

---

(2004/C 84 E/0402)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0264/04

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön rahoitus kansalliselle maarekisterille Kreikassa

Voisiko komissio kertoa, mikä on yhteisön Kreikan kansallisen maarekisterin laatimiseen myöntämän rahoituksen lopullinen määrä, millaisia toimia sillä rahoitetaan, kanavoidaanko rahoitus yksinomaan Tietoyhteiskunta-ohjelman kautta ja missä määrin komissio aikoo myöntää lisärahoitusta vastaisuudessa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 10. helmikuuta 2003 ehdotuksen maarekisterin jatkamisesta Kreikassa. Ehdotus liiketoimintasuunnitelmaksi, jolla pyritään perustamaan toimiva maarekisteri vuoteen 2013 mennessä ja jonka kokonaiskustannukset ovat noin 500 miljoonaa euroa, on periaatteessa hyväksytty.

Maarekisterihanke on Kreikan muutetun liiketoimintasuunnitelman mukaisesti jaettu kolmeen moduuliin, jotka voidaan aloittaa samanaikaisesti mutta joita hallinnoidaan erillisinä tuotosten ryhminä:

| — | digitaalisen tietokannan perustaminen nykyisin kiinnitysrekisteritoimistoihin paperimuodossa kirjattuja rekisteröityjä omistusoikeuksia varten |
| --- | --- |

—

digitaalisen tietokannan perustaminen nykyisin kiinnitysrekisteritoimistoihin paperimuodossa kirjattuja rekisteröityjä omistusoikeuksia varten

| — | rekisteröityjen oikeuksien oikeudellinen vahvistaminen erityisesti valtion esittämien vaatimusten tutkimiseksi sekä omistusoikeuksien selkeä liittäminen maa-alueisiin |
| --- | --- |

—

rekisteröityjen oikeuksien oikeudellinen vahvistaminen erityisesti valtion esittämien vaatimusten tutkimiseksi sekä omistusoikeuksien selkeä liittäminen maa-alueisiin

| — | oheistuotteiden ja -palvelujen kehittäminen ja markkinointi. |
| --- | --- |

—

oheistuotteiden ja -palvelujen kehittäminen ja markkinointi.

Koska lainsäädäntöä, jossa määritetään ne edellytykset, joiden mukaisesti valtio voi esittää omistusoikeuksia koskevia vaatimuksia, tarkastellaan edelleen, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) voi myöntää osarahoitusta ainoastaan ensimmäiseen moduuliin.

Moduuli kattaa seuraavat toimet:

| — | Kehitetään tietotekniikkainfrastruktuuri nykyisten omistusoikeuksien digitaalista rekisteröintiä ja valtion omistusoikeutta koskevien vaatimusten vahvistamista varten. Tähän kuuluu Kreikan digitaalinen kartta, jonka avulla voidaan yksilöidä jokainen maa-alue ja siihen liittyvät oikeudet. Kartassa määritetään niiden alueiden rajat, joiden voidaan olettaa kuuluvan valtiolle (metsämaa, rannikkoalueet), sekä niiden kaupunkialueiden rajat, joiden osalta valtio on hiljattain luopunut vaatimuksistaan, koska ne oli ennen luokiteltu metsämaaksi. |
| --- | --- |

—

Kehitetään tietotekniikkainfrastruktuuri nykyisten omistusoikeuksien digitaalista rekisteröintiä ja valtion omistusoikeutta koskevien vaatimusten vahvistamista varten. Tähän kuuluu Kreikan digitaalinen kartta, jonka avulla voidaan yksilöidä jokainen maa-alue ja siihen liittyvät oikeudet. Kartassa määritetään niiden alueiden rajat, joiden voidaan olettaa kuuluvan valtiolle (metsämaa, rannikkoalueet), sekä niiden kaupunkialueiden rajat, joiden osalta valtio on hiljattain luopunut vaatimuksistaan, koska ne oli ennen luokiteltu metsämaaksi.

| — | Siirretään digitaaliseen muotoon Ateenan ja Thessalonikin suurkaupunkialueiden kiinnitysrekisteri-toimistoissa paperimuodossa säilytetyt nykyiset oikeudet. Noin 12 miljoonaa Kreikan arviolta 33 miljoonasta omistusoikeudesta on tallennettu paperimuotoon. Näin maakauppoja tekeville henkilöille tarjotaan entistä parempia palveluja hajautetuissa palvelukeskuksissa ja kiinnitysrekisteri-toimistoissa. |
| --- | --- |

—

Siirretään digitaaliseen muotoon Ateenan ja Thessalonikin suurkaupunkialueiden kiinnitysrekisteri-toimistoissa paperimuodossa säilytetyt nykyiset oikeudet. Noin 12 miljoonaa Kreikan arviolta 33 miljoonasta omistusoikeudesta on tallennettu paperimuotoon. Näin maakauppoja tekeville henkilöille tarjotaan entistä parempia palveluja hajautetuissa palvelukeskuksissa ja kiinnitysrekisteri-toimistoissa.

Koska käytännössä kyseessä on sähköistä hallintoa koskeva hanke, se rahoitetaan tietoyhteiskuntaa koskevasta toimenpideohjelmasta, ja lopullinen tuensaaja on Ktimatologio SA. Tarvittava rahoitus toimenpideohjelmaan myönnetään väliarvioinnin yhteydessä.

Ohjelman talousarvio on arviolta 110 miljoonaa euroa, ja yhteisöltä on pyydetty 50 prosentin rahoitusosuutta (55 miljoonaa euroa). Ohjelma saadaan päätökseen vuoteen 2006 mennessä, ja siinä osarahoite-taan vain uusia sopimuksia.

Vaikka ehdotus perustuu Kreikan viranomaisten kanssa tehtyyn sopimukseen, ehdotuksen osarahoituksesta ei ole vielä tehty sitovaa päätöstä. Ensiksikin tietoyhteiskuntaa koskevaa toimenpideohjelmaa on vielä muutettava, jotta hanke voidaan sisällyttää siihen. Toiseksi lopullisen tuensaajan on annettava ehdotuksensa ohjelman hallintoviranomaisen hyväksyttäväksi. Koska kyseessä on huomattava hanke, tietoyhteiskuntaa koskevan toimenpideohjelman hallintoviranomaisen olisi toimitettava komissiolle hankkeen osarahoituksen vahvistamista koskeva hakemus. Menettelyn arvioidaan kestävän vuoden 2004 syksyyn asti.

Komissio ei tässä vaiheessa suunnittele lisärahoituksen myöntämistä hankkeelle. Se voi kuitenkin Kreikan viranomaisten pyynnöstä antaa Yhteisen tutkimuskeskuksen kautta teknistä apua liiketoimintasuunnitelman toteuttamiseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/345 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/345

---

(2004/C 84 E/0403)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/04

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön varoilla kustannetut propagandistiset mainokset keskellä vaalikampanjakautta

Kreikan lehdistössä on arvosteltu sitä, että kreikkalaiset tiedotusvälineet (varsinkin televisio) ovat täynnä propagandistisia mainoksia, jotka koskevat ”uusia sairaaloita”, ”suuria hankkeita”, ”aloitteita koulutuksen tason nostamisesta” jne. Monissa näistä mainoksista mainitaan ”yhteisön tukikehys 2008”.

Salliiko asetus (EY) N:o 1159/2000 (1) tällaisten EU:n tukemien mainosten levittämisen keskellä vaalikampanjakautta? Montako kuukautta ennen vaaleja tällaisten mainosten levittäminen on täysin lopetettava? Onko edellä mainitun asetuksen säännöksiä rikkoville jäsenvaltioille säädetty rangaistuksia ja minkälaisia? Voiko komissio puuttua suoraan asiaan, jotta tällaisten mainosten levittäminen lopetettaisiin?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Jäsenvaltioiden toteuttamasta rakennerahastojen tukitoimiin liittyvästä tiedotus- ja julkistamistoiminnasta 30 päivänä toukokuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1159/2000 ei määritellä erityisiä sääntöjä vaaleja edeltävästä mainonnasta. Kreikan osalta yhteisön tukikehyksessä kaudeksi. 2000—2006 kuitenkin todetaan, että rakennerahastojen toimia koskeva tiedotus ja mainonta pitäisi keskeyttää kaksi kuukautta ennen vaaleja Euroopan tasolla sekä kansallisella, alueellisella tai kunnallisella tasolla. Mitä tulee kansallisiin vaaleihin 7. maaliskuuta 2004, Kreikan viranomaiset tiedottivat komissiolle, että he olivat tukikehyksen määräysten mukaisesti jakaneet tarvittavat ohjeet 8. tammikuuta 2004 kaikille ministeriöille ja muille rakennerahastojen hoitoon osallistuville laitoksille.

Komissiolla ei ole käytössään tietoja, joka viittaisivat siihen, että sääntöjä olisi tässä asiassa rikottu.

---

(1)  EYVL L 130, 31.5.2000, s. 30.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/346 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/346

---

(2004/C 84 E/0404)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0274/04

esittäjä(t): Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Arseenihappo

Etiopialainen alus menetti 21. joulukuuta Alankomaiden rannikon edustalla suuren määrän puunkyllästys-aineita sisältäviä tynnyreitä. Kyseinen alus oli lähtöisin Englannista ja oli matkallaan poikennut myös Antwerpenin satamassa. Sen oli määrä saapua lopulliseen määränpäähänsä Etiopiaan Bremenin kautta. Tarkemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että tynnyreiden/aineiden rekisteröintiin/merkintöihin sekä kyseisten tynnyreiden/aineiden käsittelyyn liittyy paljon avoimia kysymyksiä.

| 1. | Puunkyllästysaine CCA sisältää kuparioksidia, kromitrioksidia ja arseenihappoa. Alankomaiden viranomaiset päättivät vuonna 1992 muuttaa arseenihapon nimen arseenipentoksidiksi. Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että kolmesta vaikuttavasta aineesta yhden (arseenihapon) nimi on muuttunut (arseenipentoksidiksi)? |
| --- | --- |

1.

Puunkyllästysaine CCA sisältää kuparioksidia, kromitrioksidia ja arseenihappoa. Alankomaiden viranomaiset päättivät vuonna 1992 muuttaa arseenihapon nimen arseenipentoksidiksi. Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että kolmesta vaikuttavasta aineesta yhden (arseenihapon) nimi on muuttunut (arseenipentoksidiksi)?

| 2. | Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että tässä on kyse kahdesta eri aineesta? Suuronnettomuus-työntekijöiden mukaan aineet vaativat erilaisen käsittelyn onnettomuuden sattuessa tai varastoinnissa (niiden YK:n vahvistamat luokittelunumerot ja Alankomaissa sovelletut aineiden vaarallisuuden ilmaisevat GEVI-numerot ovat erilaiset)? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että tässä on kyse kahdesta eri aineesta? Suuronnettomuus-työntekijöiden mukaan aineet vaativat erilaisen käsittelyn onnettomuuden sattuessa tai varastoinnissa (niiden YK:n vahvistamat luokittelunumerot ja Alankomaissa sovelletut aineiden vaarallisuuden ilmaisevat GEVI-numerot ovat erilaiset)?

| 3. | Noudattavatko muutkin jäsenvaltiot tätä toimintatapaa? |
| --- | --- |

3.

Noudattavatko muutkin jäsenvaltiot tätä toimintatapaa?

| 4. | Miten tämä tapaus suhtautuu asetukseen (EY) N:o 142/97 (1), jossa ainoastaan arseenihappo on luokiteltu? |
| --- | --- |

4.

Miten tämä tapaus suhtautuu asetukseen (EY) N:o 142/97 (1), jossa ainoastaan arseenihappo on luokiteltu?

| 5. | Miten tämä vaikuttaa muuhun asetukseen (EY) N:o 142/97 perustuvaan lainsäädäntöön? |
| --- | --- |

5.

Miten tämä vaikuttaa muuhun asetukseen (EY) N:o 142/97 perustuvaan lainsäädäntöön?

| 6. | Onko komissio sitä mieltä, että Alankomaiden hallitus yrittää tämän luokittelun avulla kiertää yhteisön sääntöjä? |
| --- | --- |

6.

Onko komissio sitä mieltä, että Alankomaiden hallitus yrittää tämän luokittelun avulla kiertää yhteisön sääntöjä?

| 7. | Jos vastaus on myönteinen, mihin vastatoimiin komissio aikoo ryhtyä tämän johdosta? |
| --- | --- |

7.

Jos vastaus on myönteinen, mihin vastatoimiin komissio aikoo ryhtyä tämän johdosta?

| 8. | Mikä on kyseisen luokituksen merkitys alusliikenteeseen liittyvän direktiivin 2002/59/EY (2) kannalta? |
| --- | --- |

8.

Mikä on kyseisen luokituksen merkitys alusliikenteeseen liittyvän direktiivin 2002/59/EY (2) kannalta?

| 9. | Oliko toimivaltaisilla viranomaisilla velvollisuus ilmoittaa tästä kuljetuksesta muille jäsenvaltioille ja toimittiinko siinä tapauksessa kyseisen velvollisuuden mukaisesti? |
| --- | --- |

9.

Oliko toimivaltaisilla viranomaisilla velvollisuus ilmoittaa tästä kuljetuksesta muille jäsenvaltioille ja toimittiinko siinä tapauksessa kyseisen velvollisuuden mukaisesti?

| 10. | Jos vastaus on kielteinen, olisiko alus silloin saanut lähteä satamasta? |
| --- | --- |

10.

Jos vastaus on kielteinen, olisiko alus silloin saanut lähteä satamasta?

| 11. | Kuinka suuresta rikkeestä on kyse silloin, kun myrkyllisten aineiden merkinnät ja lastausasiakirjat eivät vastaa (pakkauksen) sisältöä? |
| --- | --- |

11.

Kuinka suuresta rikkeestä on kyse silloin, kun myrkyllisten aineiden merkinnät ja lastausasiakirjat eivät vastaa (pakkauksen) sisältöä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen Alankomaiden hallituksen vuonna 1992 tekemästä päätöksestä, jolla arseeni-hapon nimi muutetaan arseenipentoksidiksi. Sen tietoon ei ole myöskään tullut, että muut jäsenvaltiot olisivat tehneet vastaavia muutoksia.

Kemian näkökulmasta katsottuna arseenihappo ja arseenipentoksidi ovat kaksi erilaista yhdistettä: arseenihapon kemiallinen kaava on AsH3O4 ja aineen nimi on arseenihappo (CAS # 7778-39-4 ja EINECS # 231-901-9); arseenipentoksidin kemiallinen kaava on As2O5 ja aineen nimi on diarseenipentoksidi (CAS # 1303-28-2 ja EINECS # 215-116-9). Ensin mainittua saadaan helposti liuottamalla jälkimmäistä ainetta veteen.

Toksikologian näkökulmasta katsottuna nämä kaksi ainetta ovat yhtä myrkyllisiä ihmisille ja ympäristölle. Yhdenmukaistetun luokituksen mukaan ne ovat ensimmäisen luokan karsinogeeneja (voivat aiheuttaa syöpää ihmisille), niitä pidetään hyvin myrkyllisinä vesieliöille ja ne voivat aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (3) liitteessä I tarkoitetulla tavalla.

Vaikka Yhdistyneet Kansakunnat (YK) ja vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG-säännöstö) luokittelevatkin nämä aineet eri numeroin, hätätoimenpiteet kummankin aineen aiheuttaman ympäristön pilaantumisen hillitsemiseksi ovat samankaltaisia. Kumpikin aine on vesiliukoinen. IMDG-säännöstön mukaan niitä saa kuljettaa aluksissa ainoastaan vesitiiviissä pakkauksissa. Näin ollen kumpaakin ainetta koskeviin onnettomuuksiin on reagoitava etsimällä kadonneet säiliöt.

Ainoastaan arseenihappo mainitaan ensisijaisten aineiden luettelossa, joka on liitteenä 27. tammikuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 142/97 tiettyjä olemassa olevia aineita koskevien tietojen luovuttamisesta olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23. maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (4) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Arseenipentoksidia ei mainita yhdessäkään asetuksen (EY) N:o 793/93 8 artiklan nojalla laadituista ensisijaisten aineiden luetteloista. Vaarallisten aineiden luokitusta ja pakkaamista säännellään muilla säädöksillä, ts. neuvoston direktiivillä 67/548/ETY.

Sekä arseenihappo että arseenipentoksidi sisältyvät kuitenkin arseenin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista 6. tammikuuta 2003 annettuun komission direktiiviin 2003/2/EY (5), jonka mukaan arseenilla käsitellyn puun käyttö kuluttajille tarkoitetuissa sovelluksissa (esim. aitauksissa ja katteissa) on kiellettävä 30. kesäkuuta 2004 mennessä. Tästä kiellosta voidaan poiketa tietyn ammattikäytön perusteella tietyin edellytyksin.

Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27. kesäkuuta 2002 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/59/EY säädetään alusten liikkeitä ja lasteja koskevista ilmoituksista. Erityisesti siinä edellytetään, että jäsenvaltion satamasta lähtevien alusten liikenteenharjoittajien on annettava lähtösataman toimivaltaiselle viranomaiselle tietyt tiedot, muun muassa vaarallisten tai ympäristöä pilaavien aineiden tarkat tekniset nimitykset sekä niille annetut YK:n numerot tai Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vaarallisuusluokat. Direktiivin tarkoituksena ei ole kuitenkaan asettaa vaarallisten tai ympäristöä pilaavien aineiden merkintöjä tai luokitusta koskevia vaatimuksia.

Direktiivin 2002/59/EY mukaan toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole velvollisuutta tehdä rutiinimaisia ilmoituksia jäsenvaltioille, mutta niiden on pystyttävä toimittamaan liitteessä tarkoitetut tiedot toiselle jäsenvaltiolle tämän pyynnöstä sähköisessä muodossa erityisesti onnettomuustapauksissa tai muista turvallisuuteen liittyvistä syistä. Direktiivin mukaan aluksen lupa lähteä satamasta ei riipu tietojen toimittamisesta.

Kemikaalien merikuljetusten osalta Marpol 73/78 -yleissopimuksen liitteen II lisäyksessä I annetaan suuntaviivat haitallisten nestemäisen aineiden luokittelemiseksi. Nämä määräykset ovat merkityksellisiä riippumatta jäsenvaltioiden soveltamasta merkintätavasta. Lisäksi IMDG-säännöstö on perusopas kaikissa merikuljetusten vaarallisten aineiden ja merta pilaavien aineiden käsittelyä koskevissa kysymyksissä. Säännöstö tuli voimaan 1. tammikuuta 2004 ja hallitusten on hyväksyttävä se tai käytettävä sitä kansallisten säädösten perustana pannessaan täytäntöön SOLAS 1974- ja Marpol 73/78 -yleissopimusten vaatimukset täytäntöön. IMDG-säännöstössä määritellään perusperiaatteet: yksittäisiä aineita, materiaaleja ja tavaroita koskevat yksityiskohtaiset suositukset sekä joukko hyvää toimintatapaa koskevia suosituksia muun muassa terminologiasta, pakkaamisesta, merkinnöistä, varastoinnista, erottelemisesta, käsittelystä ja kiireellisistä toimenpiteistä.

---

(1)  EYVL L 25, 28.1.1997, s. 11.

(2)  EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10.

(3)  EYVL Ρ 196, 16.8.1967.

(4)  EYVL L 84, 5.4.1993.

(5)  EYVL L 4, 9.1.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/348 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/348

---

(2004/C 84 E/0405)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0277/04

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   EU:n osallistuminen monitoimihallin rakentamiseen Brysselissä

Brysselin pääkaupunkialue suunnittelee monitoimihallin rakentamista ”EU-kortteliin”, tarkemmin sanoen niin kutsutulle Van Maerlant -tontille. Brysselin aluehallinnon johtajan ministeripresidentti Ducarmen edustajan mukaan EU on luvannut osallistua hankkeen rahoittamiseen noin 30 prosentin osuudella sen kokonaiskustannuksista.

Pitävätkö nämä tiedot paikkansa?

Mitä konkreettisia sitoumuksia annettiin tässä asiassa Brysselin aluehallinnolle?

Mitä lisäarvoa kyseinen monitoimihalli tarjoaa yhteisön toimielimille jo olemassa olevan (ja suunnitellun) infrastruktuurin lisäksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Belgian hallituksen tilaaman tutkimuksen (”Plan Médiateur”) tuloksena oli 133 aloitetta, joista Belgian viranomaiset kuulevat kansalaisia. Yksi näistä ehdotuksista oli Place Jean Rey -aukiolle rakennettava kulttuurikeskus, jonka toiminta keskittyisi käsitteen ”eurooppalainen kulttuuri” ympärille.

”Plan Médiateur” -tutkimuksessa ehdotettiin, että Euroopan yhteisöjen toimielimet (parlamentti, neuvosto, alueiden komitea, talous- ja sosiaalikomitea ja komissio) voisivat rahoittaa enintään 30 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.

Komissio katsoo tällaisen toiminnan olevan tervetullut lisä jatkuvaan keskusteluun siitä, kuinka ”EU-korttelia” voisi parantaa. Kuten 10. joulukuuta 2003 annetusta tiedonannosta (1) käy ilmi, komissio haluaa tehdä yhteistyötä Belgian viranomaisten kanssa pyrkimyksissä saada aikaiseksi erilaisia alueeseen liittyviä parannuksia.

Arvoisan parlamentin jäsenen on kuitenkin syytä huomata, että komissio ei ole vielä esittänyt huomautuksiaan ”Plan Médiateur” -tutkimuksesta Belgian viranomaisille, eikä minkään suuruisesta rahoitusosuudesta ole käyty virallisia keskusteluja.

---

(1)  KOM(2003) 7 5 5 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/349 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/349

---

(2004/C 84 E/0406)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0279/04

esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Alkio- ja kantasolututkimus

Toukokuussa 2003 esitin komissiolle kirjallisen kysymyksen (E-1494/03 (1)), jonka aiheena olivat alkio- ja kantasolututkimusta koskevan tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan liittyvät kiinnostuksenilmaisut (”Expressions of Interest”).

Vastauksessaan komissio totesi, että sille toimitettiin 2 000 kiinnostuksenilmaisua koskien ensisijaista aihealuetta 1 ja että näistä noin 80 koski kantasolututkimusta (eläimen tai ihmisen kantasoluilla).

Ensisijaiseen aihealueeseen 1 liittyvien ehdotusten joukossa oli 26 ehdotusta, jotka koskevat kantasolututkimusta. Kyseisistä ehdotuksista kolmessa puhutaan varastoitujen tai ihmisalkioista eristettyjen kantasolujen käyttämisestä viljelmissä.

Päätös jäädyttää taloudelliset tuet raukesi 31. joulukuuta. Tämä tarkoittaa, että EU voi nyt myöntää kantasolututkimukselle taloudellista tukea.

| 1. | Onko komissio jo vastaanottanut taloudellista tukea kantasolututkimukselle hakevia pyyntöjä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio jo vastaanottanut taloudellista tukea kantasolututkimukselle hakevia pyyntöjä?

| 2. | Jos vastaus on myönteinen, kuinka monelle hakemukselle se on jo myöntänyt tukea? |
| --- | --- |

2.

Jos vastaus on myönteinen, kuinka monelle hakemukselle se on jo myöntänyt tukea?

| 3. | Mistä jäsenvaltioista kyseiset hakemukset tulivat? |
| --- | --- |

3.

Mistä jäsenvaltioista kyseiset hakemukset tulivat?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(15. maaliskuuta 2004)

Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan liittyvän ensimmäisen ehdotuspyynnön arvioinnin tulokset näyttävät tällä hetkellä siltä, että yhteisön rahoitusta voivat saada 18 hanketta, joissa on ainakin yksi ihmisen kantasolujen käyttöä sisältävä tutkimusosio. Lukua on pidettävä alustavana, sillä joistakin hankkeista vasta neuvotellaan.

Hankkeista kaksitoista liittyy ensisijaiseen aihealueeseen ”terveysalan biotieteet, genomiikka ja bioteknologia” ja kuusi aihealueeseen ”nanoteknologia ja nanotieteet, älykkäät monikäyttöiset materiaalit sekä uudet tuotantomenetelmät ja -laitteet” (kudosteknologiaan liittyvät hankkeet).

Tutkimushankkeista, joissa käytetään ihmisalkioista eristettyjä kantasoluja, vain kaksi kuuluu aihealueeseen ”terveysalan biotieteet, genomiikka ja bioteknologia”. Kummassakin niistä tutkijat haluavat käyttää Yhdysvaltain ”National Institutes of Health” (2) -järjestelmässä ylläpidettyihin ihmisalkioista eristettyjen kantasolujen rekistereihin kuuluvia eli siis ennen 9. elokuuta 2001 tuotettuja ihmisalkioista eristettyjä kantasolulinjoja. Näitä linjoja käyttöönsä haluavista tutkimusryhmistä toinen toimii Saksassa ja Italiassa ja toinen Suomessa. Nämä tiedot eivät missään tapauksessa ole lopullisia, sillä kumpaakaan hanketta koskevat neuvottelut eivät ole vielä päättyneet eikä hankkeille ole myönnetty ohjelmakomitean rahoitussuostumusta erityisohjelman ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 127.

(2)  http://stemcells.nih.gov/registry/index.asp

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/350 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/350

---

(2004/C 84 E/0407)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0280/04

esittäjä(t): Rijk van Dam (EDD) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan komission Delhin-edustusto

Euroopan parlamentin suhteista Kaakkois-Aasian maihin vastaavan valtuuskunnan matkan aikana törmäsin poikkeuksellisiin majoitustiloihin, joissa puolet Euroopan komission Delhin-edustuston henkilöstöstä asuu.

Tämän johdosta esitän seuraavat kysymykset:

| 1. | Kuinka monella henkilöllä Euroopan komission Delhin-edustuston henkilöstö on kasvanut niin sanotun hajauttamisen jälkeen? Miten tällaista laajentamista perustellaan? Mitä erityistehtäviä varten uusi henkilöstö on palkattu? |
| --- | --- |

1.

Kuinka monella henkilöllä Euroopan komission Delhin-edustuston henkilöstö on kasvanut niin sanotun hajauttamisen jälkeen? Miten tällaista laajentamista perustellaan? Mitä erityistehtäviä varten uusi henkilöstö on palkattu?

| 2. | Mistä lähtien komission edustusto on vuokrannut Taj Mahal -hotellin viidennen kerroksen? Kuinka monta neliömetriä on vuokrattu ja paljonko kuukausivuokra on? |
| --- | --- |

2.

Mistä lähtien komission edustusto on vuokrannut Taj Mahal -hotellin viidennen kerroksen? Kuinka monta neliömetriä on vuokrattu ja paljonko kuukausivuokra on?

| 3. | Katsooko komissio, että vuokraamalla kerroksen ylellisestä viiden tähden hotellista se antaa vastuullisen vaikutelman suhteistaan Intiaan ja Delhin asukkaisiin? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että vuokraamalla kerroksen ylellisestä viiden tähden hotellista se antaa vastuullisen vaikutelman suhteistaan Intiaan ja Delhin asukkaisiin?

| 4. | Minkä määräajan kuluessa komissio aikoo irtisanoa vuokrasopimuksen muuttaakseen tiloihin, jotka soveltuvat diplomaattisuhteille ja ovat siten myös huomattavasti edullisemmat? |
| --- | --- |

4.

Minkä määräajan kuluessa komissio aikoo irtisanoa vuokrasopimuksen muuttaakseen tiloihin, jotka soveltuvat diplomaattisuhteille ja ovat siten myös huomattavasti edullisemmat?

| 5. | Voiko komissio antaa selvityksen edustustoistaan, jotka ovat vuokranneet lisätiloja hajauttamisen jälkeen, ja lisäkustannuksista kunkin edustuston osalta? |
| --- | --- |

5.

Voiko komissio antaa selvityksen edustustoistaan, jotka ovat vuokranneet lisätiloja hajauttamisen jälkeen, ja lisäkustannuksista kunkin edustuston osalta?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

| 1. | Aluksi komissio haluaa muistuttaa, että sisäisen hajauttamisen perusperiaatteen mukaan kaikki, mikä voidaan paremmin hallinnoida ja päättää paikan päällä, pitäisi hallinnoida ja päättää paikan päällä eikä Brysselissä. Sisäisessä hajauttamisessa on siis kyse siitä, että lähetystöille luovutetaan yhteisön avun täytäntöön panemiseksi tarvittavat hallinnointivaltuudet (tekninen hallinnointi, varainhoito ja sopimus-hallinto), jotka aiemmin kuuluivat päätoimipaikalle. Jotta lähetystöt voisivat vastata niille uskotuista uusista tehtävistä, niitä on vahvistettava henkilöstöä lisäämällä.
  Intiassa nämä uudet tehtävät liittyvät pääasiassa kauppaan ja yksityissektorin kehittämiseen, kansalaisyhteiskuntaan, valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeisiin ja toimiin, institutionaaliseen tukeen, ihmisoikeuksiin, pakolaisiin, jälleenrakentamiseen (esim. Gujarat), ympäristöön ja luonnonvaroihin sekä sosiaalialoista terveyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen sukupuoleen liittyviin kysymyksiin.
  On aiheellista huomauttaa, että myös Nepal, Sri Lanka ja Bhutan kuuluvat Intian lähetystön vastuualueeseen. Lähetystö vastaa siis kaikista varainhoitoon ja sopimusten hallinnointiin liittyvistä tehtävistä kaikkien sen vastuulle kuuluvien maiden osalta. Henkilöstön määrä on suhteutettu vastuita vastaavaksi.
  Sisäinen hajauttaminen aloitettiin vuonna 2001; sitä ennen Intian lähetystössä oli 39 vakinaista tointa (lukuun eivät sisälly kansalliset asiantuntijat eivätkä nuoret asiantuntijat, jotka työskentelevät jäsenvaltioiden kanssa solmittujen kumppanuuksien puitteissa eivätkä näin ollen kuulu vakituiseen henkilöstöön). Hajauttamisen seurauksena lähetystössä on tällä hetkellä 81 tointa.
  Uudet 42 tointa jakaantuvat seuraavasti:






  — | 30 tointa avun hallinnoinnin hajauttamisen seurauksena (eli 5 virkamiestä, 13 paikallista toimihenkilöä, 11 teknisen avun paikallista toimihenkilöä ja 1 erillisasiantuntija), (+ 30); |
| --- | --- | --- |

1.

Aluksi komissio haluaa muistuttaa, että sisäisen hajauttamisen perusperiaatteen mukaan kaikki, mikä voidaan paremmin hallinnoida ja päättää paikan päällä, pitäisi hallinnoida ja päättää paikan päällä eikä Brysselissä. Sisäisessä hajauttamisessa on siis kyse siitä, että lähetystöille luovutetaan yhteisön avun täytäntöön panemiseksi tarvittavat hallinnointivaltuudet (tekninen hallinnointi, varainhoito ja sopimus-hallinto), jotka aiemmin kuuluivat päätoimipaikalle. Jotta lähetystöt voisivat vastata niille uskotuista uusista tehtävistä, niitä on vahvistettava henkilöstöä lisäämällä.

Intiassa nämä uudet tehtävät liittyvät pääasiassa kauppaan ja yksityissektorin kehittämiseen, kansalaisyhteiskuntaan, valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeisiin ja toimiin, institutionaaliseen tukeen, ihmisoikeuksiin, pakolaisiin, jälleenrakentamiseen (esim. Gujarat), ympäristöön ja luonnonvaroihin sekä sosiaalialoista terveyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen sukupuoleen liittyviin kysymyksiin.

On aiheellista huomauttaa, että myös Nepal, Sri Lanka ja Bhutan kuuluvat Intian lähetystön vastuualueeseen. Lähetystö vastaa siis kaikista varainhoitoon ja sopimusten hallinnointiin liittyvistä tehtävistä kaikkien sen vastuulle kuuluvien maiden osalta. Henkilöstön määrä on suhteutettu vastuita vastaavaksi.

Sisäinen hajauttaminen aloitettiin vuonna 2001; sitä ennen Intian lähetystössä oli 39 vakinaista tointa (lukuun eivät sisälly kansalliset asiantuntijat eivätkä nuoret asiantuntijat, jotka työskentelevät jäsenvaltioiden kanssa solmittujen kumppanuuksien puitteissa eivätkä näin ollen kuulu vakituiseen henkilöstöön). Hajauttamisen seurauksena lähetystössä on tällä hetkellä 81 tointa.

Uudet 42 tointa jakaantuvat seuraavasti:

—

30 tointa avun hallinnoinnin hajauttamisen seurauksena (eli 5 virkamiestä, 13 paikallista toimihenkilöä, 11 teknisen avun paikallista toimihenkilöä ja 1 erillisasiantuntija), (+ 30);

| — | 3 paikallista toimihenkilöä vastaamaan henkilöstön kasvun myötä lisääntyneistä hallintotehtävistä (eli 1 paikallinen toimihenkilö ja 2 teknisen avun paikallista toimihenkilöä), (+ 3); |
| --- | --- |

—

3 paikallista toimihenkilöä vastaamaan henkilöstön kasvun myötä lisääntyneistä hallintotehtävistä (eli 1 paikallinen toimihenkilö ja 2 teknisen avun paikallista toimihenkilöä), (+ 3);

| — | 6 tointa teknisen avun kotiuttamisen seurauksena (eli 2 paikallista toimihenkilöä ja 4 teknisen avun paikallista toimihenkilöä), (+ 6); |
| --- | --- |

—

6 tointa teknisen avun kotiuttamisen seurauksena (eli 2 paikallista toimihenkilöä ja 4 teknisen avun paikallista toimihenkilöä), (+ 6);

| — | 4 tointa, joista 3 virkamiehiä ja 1 teknisen avun paikallinen toimihenkilö, henkilöstön uudelleenjärjestelyn seurauksena: 1 Α-virka kaupallisten kysymysten, 1 Α-virka ja 1 teknisen avun paikallinen toimihenkilö poliittisten kysymysten sekä 1 Α-virka avun hallinnoinnin seurantaan, (+ 4); |
| --- | --- |

—

4 tointa, joista 3 virkamiehiä ja 1 teknisen avun paikallinen toimihenkilö, henkilöstön uudelleenjärjestelyn seurauksena: 1 Α-virka kaupallisten kysymysten, 1 Α-virka ja 1 teknisen avun paikallinen toimihenkilö poliittisten kysymysten sekä 1 Α-virka avun hallinnoinnin seurantaan, (+ 4);

| — | sen sijaan 1 Α-virka siirrettiin Intian lähetystöstä Katmandun lähetystön avaamista silmällä pitäen, (- 1). |
| --- | --- |

—

sen sijaan 1 Α-virka siirrettiin Intian lähetystöstä Katmandun lähetystön avaamista silmällä pitäen, (- 1).

| 2. | Lisähenkilöstön sijoittamiseksi kartoitettiin useita väliaikaisratkaisuja, joista edullisin oli 31 huoneen (1 308 m2) vuokraaminen Taj Mahal -hotellista. Muihin vaihtoehtoihin verrattuna sen vahvuudeksi katsottiin pienten tilapäisten toimistotilojen käyttöönottoon liittyviltä raskailta investoinneilta välttyminen, kun taas muihin kartoituksessa mukana olleisiin hotelleihin verrattuna se oli halvin. Kuukausivuokra, johon sisältyy sähkö, ilmastointi ja lämmitys, siivous ja tavanomainen huolto, on 1953 000 Intian rupiaa (34 036 euroa eli 26 euroa/m2/kk). Hotelli sijaitsee 500 metrin päässä lähetystön päärakennuksesta (65 Golf Links). Vertailun vuoksi todettakoon, että päärakennuksen (837m2) nykyinen vuokra on 29 700 euroa (35,5 euroa/m2/kk) — määrään ei sisälly mitään käyttö- eikä yleiskustannuksia.
  Vuokrasopimus tehtiin 15. toukokuuta 2002 kuudeksi kuukaudeksi uusimismahdollisuudella. Uusi sopimuskausi alkoi samoin ehdoin 16. helmikuuta 2003, minkä jälkeen sopimus on uusittu toistamiseen. |
| --- | --- |

2.

Lisähenkilöstön sijoittamiseksi kartoitettiin useita väliaikaisratkaisuja, joista edullisin oli 31 huoneen (1 308 m2) vuokraaminen Taj Mahal -hotellista. Muihin vaihtoehtoihin verrattuna sen vahvuudeksi katsottiin pienten tilapäisten toimistotilojen käyttöönottoon liittyviltä raskailta investoinneilta välttyminen, kun taas muihin kartoituksessa mukana olleisiin hotelleihin verrattuna se oli halvin. Kuukausivuokra, johon sisältyy sähkö, ilmastointi ja lämmitys, siivous ja tavanomainen huolto, on 1953 000 Intian rupiaa (34 036 euroa eli 26 euroa/m2/kk). Hotelli sijaitsee 500 metrin päässä lähetystön päärakennuksesta (65 Golf Links). Vertailun vuoksi todettakoon, että päärakennuksen (837m2) nykyinen vuokra on 29 700 euroa (35,5 euroa/m2/kk) — määrään ei sisälly mitään käyttö- eikä yleiskustannuksia.

Vuokrasopimus tehtiin 15. toukokuuta 2002 kuudeksi kuukaudeksi uusimismahdollisuudella. Uusi sopimuskausi alkoi samoin ehdoin 16. helmikuuta 2003, minkä jälkeen sopimus on uusittu toistamiseen.

| 3. | Toimistotilojen vuokraaminen Taj Mahal -hotellista on väliaikainen ratkaisu osan lähetystöhenkilöstöä sijoittamiseksi. Lähetystön päärakennus, joka sijaitsee edelleen osoitteessa 65 Golf Links, ei yksin riitä nykyisensuuruisen henkilöstön tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.

Toimistotilojen vuokraaminen Taj Mahal -hotellista on väliaikainen ratkaisu osan lähetystöhenkilöstöä sijoittamiseksi. Lähetystön päärakennus, joka sijaitsee edelleen osoitteessa 65 Golf Links, ei yksin riitä nykyisensuuruisen henkilöstön tarpeisiin.

| 4. | Lisätoimistotilan vuokraaminen Taj Mahal -hotellista oli tarkoitettu kuusi kuukautta kestäväksi väliaikaisratkaisuksi 15. elokuuta 2003 asti. Kiinteistömarkkinoilla vallitsevat ongelmat, joita Intian ja Pakistanin väliset jännitteet ovat lisänneet entisestään, ovat kuitenkin tehneet ratkaisun löytämisen entistä hankalammaksi, joten vuokrasopimusta jatkettiin kuudella kuukaudella 15. helmikuuta 2004 asti. Viimeisin, loppuvuodesta 2003 esitetty pysyvä ratkaisu hylättiin ehdotetun rakennuksen puutteellisen turvallisuuden takia. |
| --- | --- |

4.

Lisätoimistotilan vuokraaminen Taj Mahal -hotellista oli tarkoitettu kuusi kuukautta kestäväksi väliaikaisratkaisuksi 15. elokuuta 2003 asti. Kiinteistömarkkinoilla vallitsevat ongelmat, joita Intian ja Pakistanin väliset jännitteet ovat lisänneet entisestään, ovat kuitenkin tehneet ratkaisun löytämisen entistä hankalammaksi, joten vuokrasopimusta jatkettiin kuudella kuukaudella 15. helmikuuta 2004 asti. Viimeisin, loppuvuodesta 2003 esitetty pysyvä ratkaisu hylättiin ehdotetun rakennuksen puutteellisen turvallisuuden takia.

| 5. | Koska sisäinen hajauttaminen on vielä kesken, sen kokonaiskustannuksista ei ole esittää tarkempia tietoja. Vasta prosessin päätteeksi komissio pystyy antamaan tarkat luvut lähetystöjensä henkilöstön lisäyksestä talousarvioon kohdistuneista vaikutuksista. Koska komissio ei vuokraa toimistotiloja pelkästään sisäisen hajauttamisen tarpeisiin, toimistotilan lisätarve voidaan monissa tapauksissa kattaa vuokraamalla lisää tiloja valmiiksi vuokralla olevasta rakennuksesta. |
| --- | --- |

5.

Koska sisäinen hajauttaminen on vielä kesken, sen kokonaiskustannuksista ei ole esittää tarkempia tietoja. Vasta prosessin päätteeksi komissio pystyy antamaan tarkat luvut lähetystöjensä henkilöstön lisäyksestä talousarvioon kohdistuneista vaikutuksista. Koska komissio ei vuokraa toimistotiloja pelkästään sisäisen hajauttamisen tarpeisiin, toimistotilan lisätarve voidaan monissa tapauksissa kattaa vuokraamalla lisää tiloja valmiiksi vuokralla olevasta rakennuksesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/351 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/351

---

(2004/C 84 E/0408)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0282/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Syrjäisimpien alueiden merkitseminen EU:n virallisiin karttoihin

EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita ei luonnollisestikaan pidä sekoittaa saman artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ja liitteessä II lueteltuihin merentakaisiin maihin ja alueisiin taikka joissakin muissa yhteyksissä mainittuihin eri asemassa oleviin alueisiin ja maihin.

Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto viittauksessaan komission tekijänoikeuteen kutsuu kuitenkin syrjäisimpiä alueita edelleen, vuonna 2003, virheellisesti jäsenvaltioiden Euroopan ulkopuolisiksi merentakaisiksi alueiksi.

Esimerkiksi Azorien autonomisesta alueesta — joka on nimetty lyhyesti Azoreiksi (Açores) ja joka on syrjäisimmistä alueista ainoa maantieteellisesti Euroopassa sijaitseva alue — ei ole mainittu minkään siihen kuuluvan saaren nimeä, vaan ainoastaan kaupunki Ponta Delgada, mutta sellaiset historialliset kaupungit kuin Angra do Heroísmo ja Horta on jätetty mainitsematta.

Voisiko komissio ilmoittaa, miksi näitä alueita ei kutsuta oikein, syrjäisimmiksi alueiksi, vaan niistä käytetään termiä, joka voi johtaa näiden alueiden sekoittamiseen liitteessä II mainittuihin merentakaisiin alueisiin?

Onko komission mielestä olemassa jokin este sille, että kartoissa käytettäisiin nimeä ”Região Autónoma dos Açores” (Azorien autonominen alue) ja niihin merkittäisiin kaupungit Horta ja Angra do Heroísmo?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa karttoihin, joita komissio julkaisee levittääkseen suurelle yleisölle tietoa Euroopasta. Kartat eivät ole virallisia, eikä niillä ole lansäädännöllistä tai hallinnollista tarkoitusta. Karttojen luettavuuden takaamiseksi nimien käytössä on noudatettava joitakin toimituksellisia periaatteita. Yksi näistä periaatteista on, että vapaasti yleisön saatavilla olevissa kartoissa käytetään maiden ja alueiden nimien lyhyitä muotoja ja että kultakin alueelta nimetään vain yksi kaupunki. Saaret yleensä nimetään, mutta ei pienen mittakaavan kartoissa. Vastaavasti on puhtaasti toimituksellisista syistä jätetty käyttämättä ilmausta ”syrjäisimmät alueet”, johon viitataan EY:n perustamissopimuksen 229 artiklassa, sillä kyseinen termi ei ole yleisesti tunnettu kaikissa jäsenvaltioissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/352 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/352

---

(2004/C 84 E/0409)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0283/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Julkinen puutavaraa koskeva hankintapolitiikka

Voiko komissio tarkentaa, mitä puuta käytetään materiaalina turva- ja palo-ovissa Brysselissä sijaitsevaa Euroopan unionin yhteistä tutkimuskeskusta kunnostettaessa? Mistä maista puut on toimitettu ja mitkä puuyhtiöt ne ovat toimittaneet? Mitä todisteita on saatu sen varmistamiseksi, että kaikki käytetty puumateriaali on peräisin laillisista ja kestävistä lähteistä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) käytössä olevan rakennuksen vuosina 1995—1996 tehdystä kunnostuksesta vastasi komission kanssa vuonna 1994 allekirjoitetun vuokrasopimuksen mukaisesti rakennuksen omistaja, joka on yksityinen yritys.

Vuonna 1997 komissio tarkisti vuodelta 1992 peräisin olevan Immeuble Type -asiakirjan (1) ja lisäsi siihen vaatimuksen, jonka mukaan tarjouspyynnöissä on täsmennettävä, että kestävän metsänhoidon periaatteet on otettava huomioon.

Koska YTK:n rakennus kunnostettiin ennen vuotta 1997, kunnostuksen aikana turva- ja palo-oviin käytettävälle puulle asetetut vaatimukset — siten kuin ne on määritelty vuokrasopimuksessa — eivät sisältäneet erityisvaatimusta, jonka mukaan puun olisi oltava peräisin kestävästä lähteestä (mikä voitaisiin osoittaa esimerkiksi metsäsertifiointimerkinnöin).

Rakennuksen kunnostussopimuksen myöntämisestä päätti rakennuksen omistaja. Komissiolla ei tästä syystä ole käytettävissään tarkkaa tietoa siitä, millaista puuta kunnostuksen aikana käytettiin.

Kuten Immeuble Type -asiakirjan tarkistaminen osoittaa, komissio pitää erittäin tärkeänä sen varmistamista, että puu on peräisin ympäristön kannalta kestävästä lähteestä. Komissio on nyt ottanut käyttöön järjestelyitä, joilla varmistetaan, että tätä vaatimusta myös noudatetaan.

---

(1)  Immeuble Type -asiakirja sisältää komission standardimääritelmät rakennuksille, ja siinä esitetään tilaa, materiaalien käyttöä ja teknisten asennusten tasoa koskevat standardit.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/353 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/353

---

(2004/C 84 E/0410)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0285/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kaatopaikka Maltalla

Maltan hallitus aikoo perustaa uuden väliaikaisen kaatopaikan hyvin lähelle Mnajdran neoliittista temppelikokonaisuutta, joka on nimetty Unescon maailmanperintökohteeksi.

Maltan Friends of the Earth -yhdistyksen esittämän raportin mukaan paikanvalintaprosessi kesti kuusi päivää (3.-9. kesäkuuta 2003) eikä siinä ollut mukana yhtään museoviraston edustajaa.

Asiasta vastaava Maltan hallituksen ministeri huomautti, että hankkeesta voitaisiin tehdä ympäristövaikutuksia koskeva arviointi noin kolmen, neljän kuukauden aikana, mikä muodostaisi ennakkotapauksen Maltalla ja antaisi uuden merkityksen sanoille ”useamman vuodenajan aikana suoritettu”. SLR Consulting -yhtiö suostui tekemään ympäristövaikutusarvioinnin tämän ajanjakson kuluessa.

SLR:n esittämä vedenvalumaan liittyvien riskien arviointi käyttää erästä mallia määrittämään saastuttavien aineiden tiivistyssaumoista vuotamista koskevaa riskiä. Tämä malli lähtee virheellisesti oletuksesta, jossa ”saumat aina toimivat kuten tarkoitettu”.

Ilmanlaadun suhteen arvioinnissa on vakavia ristiriitaisuuksia: SLR toteaa, että ”kaasujen laskeutumis-nopeuksien mahdollisten kiveen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi ei ole olemassa tietoja”, mutta päätyy siitä huolimatta johtopäätökseen, että ”mahdollinen vaikutus arkeologisiin kohteisiin, kuten maailmanperintökohteisiin ja Misqa-säiliöihin, on merkityksetön”.

Tietääkö komissio, että ehdotus on kaatopaikkojen sijoitusta koskevan politiikan vastainen?

Tietääkö komissio, että väliaikaista kaatopaikkaa ei ole suunniteltu vaarallisia jätteitä varten?

Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen Maltan viranomaisia toteuttamasta suunnitelmiaan tämän kaatopaikan sijoittamiseksi Unescon maailmanperintökohteen lähelle?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Liittymisneuvotteluissa Malta sitoutui täyttämään kaatopaikkadirektiivin (1) vaatimukset 1. toukokuuta 2004 lähtien.

Maltan hallitus on ilmoittanut komissiolle, että väliaikainen kaatopaikka täyttää kaatopaikkadirektiivin vaatimukset ja että myös ympäristövaikutusten arviointi aiotaan tehdä EU:n lainsäädännön mukaisesti. Vaikka kaatopaikan sijainnista päättäminen kuuluu kansallisille viranomaisille, Maltan viranomaiset ovat tietoisia siitä, että kaatopaikan on täytettävä kaatopaikkadirektiivissä ja etenkin sen liitteessä I asetetut luonnon ja kulttuuriperinnön suojelua koskevat vaatimukset. Maltan hallitus on samaten ilmoittanut komissiolle, että väliaikaista kaatopaikkaa käytetään vain vaarattoman kotitalousjätteen sijoittamiseen.

Komissio seuraa Maltan edistymistä kaatopaikkadirektiivin täytäntöönpanossa ja soveltamisessa sekä liittymisneuvottelujen aikana annettujen sitoumusten toteuttamisessa. Kun Maltasta on tullut unionin jäsenvaltio, komissio valvoo siellä tämän direktiivin noudattamista samaan tapaan kuin muissakin jäsenvaltioissa.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/354 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/354

---

(2004/C 84 E/0411)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0290/04

esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 97/11/EY soveltamisala

Voiko komissio vahvistaa, kattaako direktiivin 97/11/EY (1) liitteessä I oleva 7 kohdan a alakohta suurten televiestintäverkkojen rakentamisen nykyisten linjojen rinnalla?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY (2) (YVA-direktiivi), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY, säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen luvan myöntämistä arvioidaan niiden hankkeiden vaikutukset, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Hankkeet määritellään 4 artiklassa, jossa viitataan direktiivin liitteisiin I ja II. Liitteessä I olevassa 7 kohdan a alakohdassa mainitaan kaukoliikenteen rautateiden sekä lentokenttien rakentaminen, kun pääkiitorata on vähintään 2 100 metriä pitkä. Liitteessä II olevaan 13 kohtaan sisältyvät kaikki muutokset tai laajennukset liitteessä I tai liitteessä II mainittuihin sellaisiin hankkeisiin, joille on jo myönnetty lupa, jotka on jo toteutettu tai joita parhaillaan toteutetaan, jos muutoksesta tai laajennuksesta voi olla merkittävää haittaa ympäristölle.

Parlamentin jäsen pyytää komissiota vahvistamaan, kattaako liitteessä I oleva 7 kohdan a alakohta suurten televiestintäverkkojen rakentamisen nykyisten linjojen rinnalle. Suurten televiestintäverkkojen rakentamishankkeita ei ole erikseen mainittu liitteissä. Ratkaisevaa on kuitenkin se, voidaanko kyseinen hanke katsoa nykyisten linjojen muutokseksi tai laajennukseksi, siinä tapauksessa että linjat ylipäätään muodostavat liitteessä I olevassa 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetun rakennelman. Parlamentin jäsenen kysymys ei sisällä tietoja, joiden perusteella tätä voitaisiin pohtia tarkemmin. Liitteessä II oleva 13 kohta tuskin kuitenkaan kattaa kyseistä hanketta, ellei olemassa olevan rakennelman fyysisiin ominaisuuksiin tehdä muutoksia.

---

(1)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/354 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/354

---

(2004/C 84 E/0412)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0291/04

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tieliikenneonnettomuudet Euroopan unionin jäsenvaltioissa

Ranskan pääministeri ilmoitti 12. tammikuuta 2004, että Ranskassa tieliikenneonnettomuuksissa kuoli vuonna 2003 5 732 henkilöä, kun vastaava määrä oli 7 242 vuonna 2002, 8 437 vuonna 1998, 10 289 vuonna 1990 ja 12 428 vuonna 1981. Hän ilmoitti uhrien määrän laskeneen vuonna 2003 myös Italiassa pisteytetyn ajokorttijärjestelmän ansiosta. Voiko komissio kertoa, onko se jo saanut tai pyytänyt saada käyttöönsä vastaavat kuolonuhrien lukumäärät kaikista Euroopan unionin jäsenvaltioista? Mistä syistä mahdolliset eroavaisuudet johtuvat? Onko uhrien määrä pienentynyt kaikkialla? Minkä toimenpiteiden tai julkisten tai yksityisten aloitteiden seurauksena?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio kerää neuvoston 30. marraskuuta 1993 tekemän päätöksen (1) mukaisesti tietoja tieliikenneonnettomuuksista, ja se on heinäkuusta 2002 lähtien julkaissut aiheesta yksityiskohtaisia tilastoja Europa-sivustolla (2).

Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja: parhaita tuloksia saavuttaneissa maissa (Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) kirjataan vuosittain 60—65 kuolonuhria miljoonaa asukasta kohti, kun taas huonoiten menestyneissä maissa (Kreikassa ja Portugalissa) vastaava luku on 160—180 kuolonuhria. Euroopan unionin viidentoista jäsenvaltion keskiarvo on noin 105 kuolonuhria miljoonaa asukasta kohti.

Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua eroja selittäviin tekijöihin komission vuonna 2003 julkaisemassa tieliikenneturvallisuuden eurooppalaisessa toimintaohjelmassa 2003 (3). Yleisesti katsoen suurimmat turvallisuuden parantamismahdollisuudet liittyvät tielläliikkujien käyttäytymiseen, mutta myös tieinfra-struktuuria voitaisiin parantaa merkittävästi useissa jäsenvaltioissa.

Huomattavia parannuksia on todettu Ranskassa (kuolonuhrien määrä laski 22 prosenttia vuonna 2003 vuoteen 2002 verrattuna), Irlannissa (10 prosentin lasku), Italiassa (17 prosentin lasku (4)) ja Portugalissa (11 prosentin lasku (5)). Myönteinen kehitys on pääasiallisesti seurausta siitä, että tielläliikkujien käyttäytyminen on parantunut, olipa kyse sitten tietoisuuden lisääntymisestä tai sääntöjen entistä paremmasta soveltamisesta (valvonnan tehostaminen, entistä ankarammat seuraamukset, joita sovelletaan entistä paremmin). Alustavien ja ohjeellisten lukujen perusteella 15 jäsenvaltion EU:ssa kuoli tieliikenteessä vuonna 2003 alle 35 500 henkilöä, kun heitä kuoli 38 500 vuonna 2002 ja lähes 40 000 vuonna 2001.

---

(1)  Neuvoston päätös 93/704/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 1993, tieliikenneonnettomuuksia koskevan yhteisön tietokannan perustamisesta (EYVL L 329, 30.12.1993).

(2)  (http://europa.eu.int/comm/transport/road/index_en.htm), otsikko Road safety/CARE.

(3)  Komission tiedonanto ”Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu”, KOM(2003)311 lopullinen.

(4)  Tammikuu—syyskuu 2003/tammikuu—syyskuu 2002.

(5)  Tammikuu—elokuu 2003/tammikuu—elokuu 2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/355 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/355

---

(2004/C 84 E/0413)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0293/04

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Valtatien AS17 rakennushanke (Asturia, Espanja): Puente del Arcosta El Condadoon johtavan tieosuuden rakentamisesta Güen lähteille aiheutuva vaara

Siinä vaiheessa, kun Espanjan Asturiassa meneillään oleva valtatien AS17 rakennushanke eteni Puente del Arcosta El Condadoon johtavan osuuden rakentamiseen, todettiin, että Espanjan viranomaisten valitsema hanke saattaa aiheuttaa korvaamattomia vahinkoja Güen lähteille, josta yli 11 000 lähiseudun asukasta saa juomaveden.

Komissio vastasi samasta aiheesta tehtyyn kysymykseen P-1825/03 (1) seuraavasti: ”Hankkeen ympäristövaikutukset on kuitenkin ilmeisesti arvioitu. On syytä muistuttaa, ettei direktiivissä 85/337/ETY (2) säädetä, millä perusteilla jokin hanke valitaan tutkittujen vaihtoehtoisten ratkaisujen joukosta, mikäli valittu hanke on arvioitu oikein.”.

Pitääkö komissio Güen lähteisiin liittyvien uusien tietojen valossa Espanjan viranomaisten valitsemaa reittiä ympäristön kannalta parhaana?

Eikö tässä tapauksessa olisi syytä käyttää toista reittiä, joka ei vaaranna kyseisiä lähteitä, ottaen huomion yhteisössä voimassa olevan pohjavesilainsäädännön?

Voiko komissio pyytää asiasta kattavaa selvitystä toimivaltaisilta viranomaisilta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Käytettävissä olevan tiedon mukaan hanke, johon arvoisa parlamentin jäsen kiinnittää komission huomion kolmannen kerran, koskee kolmen kilometrin pituisen olemassa olevan tieosuuden kunnostamista. On huomattava, ettei tämänkaltainen hanke sisälly mihinkään neuvoston direktiivin 85/337/ETY (3) liitteistä. Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin arvioineet hankkeen ympäristövaikutukset. Ympäristövaikutuksia koskevassa lausunnossa (Declaración de Impacto Ambiental) todetaan selvästi, ettei ole odotettavissa, että tämä hanke mitenkään vaikuttaisi pohjaveteen.

Direktiivissä 85/337/ETY ei myöskään määritellä kriteerejä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava valitessaan toteutettavaa vaihtoehtoa sen jälkeen, kun ympäristövaikutusten arviointimenettely on saatettu päätökseen. Tästä syystä ei ole komission asia ilmaista näkemyksiään valitun reitin vaikutuksista ympäristöön.

Lisäksi nykyinen pohjaveden suojelua koskeva yhteisön lainsäädäntö ei sisällä säännöksiä, jotka soveltuvat tähän tapaukseen, sillä kyseinen lainsäädäntö tähtää ainoastaan ennaltaehkäisemiseen ja, mikäli mahdollista, pohjaveden saastumisen vähentämiseen niiden aineiden osalta, jotka sisältyvät direktiivin 80/68/ETY (4) liitteen luetteloihin I tai II.

Näin ollen ei ole näyttöä siitä, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä olisi tässä tapauksessa rikottu.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 174.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(3)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985). Direktiivi sellaisena kuin se on muutettu 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997).

(4)  Neuvoston direktiivi 80/68/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1979, pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 20, 26.1.1980).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/356 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/356

---

(2004/C 84 E/0414)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0298/04

esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   EU:n ja Libyan väliset suhteet ja ihmisoikeudet Libyassa

Libya tekee kaikkensa tullakseen jälleen hyväksytyksi kansainväliseen yhteisöön. YK poisti Libyalle asettamansa pakotteet syyskuussa 2003. EU:n ja presidentti Khadafin väliset suhteet ovat jo useiden vuosien ajan lähentyneet. Komission puheenjohtaja Romano Prodi on kertonut presidentille tämän kanssa käymissään keskusteluissa haluavansa parantaa kyseisiä suhteita. Puheenjohtaja Prodi kehotti 30. joulukuuta 2003 Libyaa liittymään Barcelona-prosessiin, ja eversti Khadafi vastasi tähän olevansa valmis harkitsemaan maansa täysipainoista osallistumista kyseiseen prosessiin. Tällä hetkellä harkitaan lisäksi kalastussopimuksen tekemistä Libyan kanssa.

Mikä merkitys ihmisoikeustilanteella on Euroopan unionin suhtautumisessa Libyaan? Keskustellaanko ihmisoikeuksista Euroopan komission ja Libyan välisessä yhteydenpidossa?

Mikä on komission kanta Libyan ihmisoikeustilanteeseen? Onko se voinut todeta sen parantuneen?

Onko komissio valmis tukemaan riippumattomien ihmisoikeusjärjestöjen valtuuskunnan pyyntöä vierailla Libyassa selvittääkseen, mikä on ihmisoikeuksien tilanne maassa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(15. maaliskuuta 2004)

EU:n ja Libyan välillä ei ole tällä hetkellä virallisia suhteita. Libya on vuodesta 1999 ollut passiivisena tarkkailijana Barcelonan prosessissa.

EU:n toivomus on, että Libyasta voisi tulla Barcelonan prosessin täysjäsen, mikä edellyttää sitä, että Libya liittyy prosessiin ehdoitta ja hyväksyy Barcelonan prosessin säännöstön kokonaisuudessaan.

Tällä tavoin Libyan kanssa olisi mahdollista käydä vuoropuhelua kaikista tärkeistä kysymyksistä, ihmisoikeudet mukaan luettuina.

Tässä vaiheessa ihmisoikeusasioita otetaan Libyan kanssa esiin tapauskohtaisesti eikä suhteilla ole muodollisia puitteita.

Lopuksi todettakoon, että ihmisoikeusjärjestö Amnesty International on juuri vieraillut Libyassa. Järjestö on viimeksi päässyt maahan vuonna 1988. Komissio pitää tapausta myönteisenä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/357 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/357

---

(2004/C 84 E/0415)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0307/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Geneettisesti muunnetut viljelykasvit

Ottaen huomioon Yhdistyneessä kuningaskunnassa esitetyt torjunta-aineille vastustuskykyisten viljelykasvien arviointien (”farm-scale evaluations”) tulokset, mitä neuvoja komissio on antanut jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka tarkastavat direktiivin 2001/18/EY C osan mukaisia näiden kasvien markkinoille saattamista koskevia hakemuksia?

Katsooko komissio, että hakijoiden on näiden uusien tietojen johdosta esitettävä uusi riskienarviointi direktiivin 2001/18/EY 13 artiklan 6 kohdan mukaisesti?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole antanut jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mitään erityisiä teknisiä ohjeita, koska hakemusten tarkastus, samoin kuin riskien arviointi ja lopullinen päätös, on direktiivin 2001/18/EY (1) mukaan tehtävä tapauskohtaisesti. Samoin kaikki uudet tiedot on arvioitava tapauskohtaisesti. Tätä lähestymistapaa sovelletaan lupamenettelyn kaikissa vaiheissa.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyt tilakohtaiset arvioinnit (farm-scale evaluations) koskivat muun muassa muuntogeenisen torjunta-aineille vastustuskykyisen maissin, kevätrapsin ja sokerijuurikkaan viljelyä. Nykyiset hakemukset muuntogeenisten organismien (GMO) markkinoille saattamisesta koskevat sekä torjunta-aineille vastustuskykyisten että muiden maissi-, rapsi-, sokerijuurikas-, rehujuurikas-, peruna-ja puuvillalajikkeiden viljelyä. Näiden hakemusten osalta komissio on saanut toimivaltaiselta viranomaiselta arviointiraportit vain kahdesta maissilajikkeesta. Loput hakemukset ovat edelleen toimivaltaisten viranomaisten arvioitavina, eikä arviointiraportteja ole vielä toimitettu komissiolle.

Ilmoituksia varten saaduista uusista tiedoista säädetään, kuten kysymyksen esittäjä aivan oikein toteaa, direktiivin 2001/18/EY 13 artiklan 6 kohdassa, ja jos ilmoittaja katsoo, että nämä uudet tiedot koskevat GMO:n ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheuttamia riskejä, tämän on ilmoitettava niistä toimivaltaiselle viranomaiselle ja tarkistettava ilmoituksessa esitettyjä tietoja ja ehtoja. Toimivaltainen viranomainen voi myös pyytää asiasta lisätietoja ennen arviointiraportin antamista.

Jos jäsenvaltio lähettää komissiolle positiivisen arviointiraportin, se toimitetaan muiden jäsenvaltioiden ja niiden tiedekomiteoiden arvioitavaksi, jolloin näillä on mahdollisuus esittää vastalauseensa sen sisällöstä. Näin toimitaan myös arvioitaessa uusia tietoja, ja vastalauseen voi esittää myös siitä, ettei tietoja sisällytetty alkuperäiseen arviointiin, vaikka niitä pidetään oleellisina. Jos vastalauseita esitetään, raportista on pyydettävä Euroopan elintarvikeviranomaisen lausunto myös silloin, kun arvioidaan uusia tietoja.

Lisäksi on mainittava, ”ettei ole osoitettu, että nykyaikaisen bioteknologian keinoin muunnettujen viljelykasvien viljely vaikuttaisi haitallisesti luonnon monimuotoisuuteen”, kuten tilakohtaisia arviointeja koskevassa raportissa todetaan.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta (EYVL L 106, 17.4.2001).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/358 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/358

---

(2004/C 84 E/0416)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0308/04

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ranskan kieli komissiossa

Komissio aikoo tiettävästi käyttää yli 20 miljoonaa euroa työntekijöidensä ranskan kielen opiskelun kustannuksiin. Millä perusteella komissio kouluttaa työntekijöitä erityisesti ranskan kielen hallintaan ja aikooko se toimia ranskan kielen aseman vahvistamiseksi komissiossa muiden kielten kustannuksella?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen tiedot eivät pidä paikkaansa, eivät myöskään äskettäin muutamissa sanomalehdissä esitetyt vastaavat luvut. Lisäksi on esitetty harhaanjohtavia raportteja ranskan asemasta komission työkielenä.

Komissio ei ole tehnyt päätöstä, jossa asetettaisiin ranskan kielen opettaminen etusijalle muiden EU:n virallisten kielten opettamiseen verrattuna.

Kielikurssit suunnitellaan vuosittain jokaisen kielen osalta edellisenä vuonna ilmenneen kiinnostuksen perusteella. Kielitaitoaan parantamaan pyrkivältä henkilöstöltä tulevan kysynnän lisäksi ainoa huomioon otettava seikka on kielikoulutukselle asetetut rajoitukset budjettimäärärahoille, jotka vuonna 2003 olivat 5 000 000 euroa. Tästä vuoden 2003 kokonaissummasta ranskan kielikurssien osuus oli 23 %, englannin 20 %, espanjan 10 % ja saksan 10 %. Jäljelle jäävä 37 % käytettiin kurssien järjestämiseen 28 muussa kielessä.

Joidenkin kielten osalta kysyntä ei erityisesti vaihtele. Muiden kielten, pääasiassa englannin, ranskan ja liittymässä olevien maiden kielten, kysyntä on kasvanut vuodesta 2001 lähtien keskimäärin 10 % vuodessa. Tämä suuntaus vahvistunee vuodesta 2004 alkaen EU:n laajentumisen ja uusien henkilöstösääntöjen voimaantulon seurauksena. Uusissa henkilöstösäännöissä annetaan aikaisempaa enemmän merkitystä monikielisyydelle erityisesti edellyttämällä, että virkamiesten on pystyttävä työskentelemään kolmella yhteisön kielellä ennen ensimmäistä ylennystä.

On otettava huomioon, että komission tarjoamalle tai rahoittamalle henkilöstön jäsenen kielikoulutukselle annettu etusija riippuu tämän henkilön tehtävän vaatimuksista (1).

Ei ole mahdollista arvioida tarkasti sitä, minkä kielten osalta kysyntä on suurin lähitulevaisuudessa. Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se tarjoaa jatkossakin henkilöstölleen mahdollisuuden oppimiseen tai kykyjensä kehittämiseen kaikissa EU:n virallisissa kielissä.

---

(1)  Henkilöstökoulutusta koskeva komission päätös C(2002) 1577, 7. toukokuuta 2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/359 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/359

---

(2004/C 84 E/0417)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0311/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Rahtiyritys Ikea Railin toiminnan loppuminen kahden vuoden kuluessa sen alkamisesta ja yrityksen kyseistä hanketta varten EU:lta saaman 500 000 euron tuen tilanne

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä, että rautatieyritys Ikea Rail, joka aloitti toimintansa 27. kesäkuuta 2002 Älmhultin ja Duisburgin välisellä rahtiyhteydellä ja joka kuuluu useassa Euroopan maassa toimivaan huonekalutavarataloistaan tunnettuun yritykseen, on lopettanut toimintansa 15. tammikuuta 2004? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä, että rautatieyritys Ikea Rail, joka aloitti toimintansa 27. kesäkuuta 2002 Älmhultin ja Duisburgin välisellä rahtiyhteydellä ja joka kuuluu useassa Euroopan maassa toimivaan huonekalutavarataloistaan tunnettuun yritykseen, on lopettanut toimintansa 15. tammikuuta 2004?

| 2. | Onko komissio myöntänyt Ikea Railille 500 000 euron suuruisen tuen tarkoituksenaan tehdä kyseisestä yrityksestä esimerkki siitä, miten käytännössä käytetään hyväksi vapaata pääsyä vapautetuille (open access) yhteisön laajuisille rautatierahdin verkoille? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio myöntänyt Ikea Railille 500 000 euron suuruisen tuen tarkoituksenaan tehdä kyseisestä yrityksestä esimerkki siitä, miten käytännössä käytetään hyväksi vapaata pääsyä vapautetuille (open access) yhteisön laajuisille rautatierahdin verkoille?

| 3. | Mitä ehtoja kyseiseen 500 000 euron tukeen liittyi? Voiko vastaanottava yritys pitää myönnetyn summan, vaikka se on lopettanut toimintansa? Jos vastaus on myönteinen, miksi näin on? |
| --- | --- |

3.

Mitä ehtoja kyseiseen 500 000 euron tukeen liittyi? Voiko vastaanottava yritys pitää myönnetyn summan, vaikka se on lopettanut toimintansa? Jos vastaus on myönteinen, miksi näin on?

| 4. | Onko olemassa muita yrityksiä, jotka ovat saaneet vastaavanlaisen kannustimen tai joille sellainen on jo luvattu? |
| --- | --- |

4.

Onko olemassa muita yrityksiä, jotka ovat saaneet vastaavanlaisen kannustimen tai joille sellainen on jo luvattu?

| 5. | Aikoo komissio vastaisuudessakin tukea yrityksiä, jotka ilmoittavat käyttävänsä hyväkseen rajat ylittävän rahtirautatieliikenteen vapauttamista? Miten komissio aikoo estää sen, että se silloin jälleen tukee epäonnistuvia kokeiluja ja siten pelkästään korvaa seikkailuista aiheutuneita tappioita? |
| --- | --- |

5.

Aikoo komissio vastaisuudessakin tukea yrityksiä, jotka ilmoittavat käyttävänsä hyväkseen rajat ylittävän rahtirautatieliikenteen vapauttamista? Miten komissio aikoo estää sen, että se silloin jälleen tukee epäonnistuvia kokeiluja ja siten pelkästään korvaa seikkailuista aiheutuneita tappioita?

Lähteet: Op de Rails -julkaisun numero 2004-1, tammikuu 2004 ja Transport & Environment Bulletin -julkaisun numero 124, joulukuu 2003.

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio on tukenut IKEA Rail AB:ta yhdistettyjen kuljetusten kokeiluhankkeita tukevan PACT-ohjelman (Pilot actions for combined transport) puitteissa. Ohjelma perustuu yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarakuljetusten edistämiseksi toteutettaville innovatiivisille toimille 1. lokakuuta 1998 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2196/98 (1). IKEAn lisäksi monet yhtiöt kaikista jäsenvaltioista ovat saaneet PACT-rahoitusta. PACT-ohjelma loppui vuonna 2001, ja nykyisin sen korvaa Marco Polo -ohjelma, joka perustuu yhteisön rahoitustuen myöntämisestä tavarankuljetusjärjestelmän ympäristönsuojelun tason parantamiseksi (Marco Polo -ohjelma) 22. heinäkuuta 2003 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1382/2003 (2).

IKEA Rail sai tukea helpottamaan tämän palvelun aloittamista helpottamiseksi, ottaen huomioon suuret riskit, jotka liittyvät uuteen kuljetusmuotoja yhdistävään palveluun, johon kuuluu sen oma kiskoliikenne ja omat velvollisuudet tämän päivän Euroopan rautatiemarkkinoilla. Palvelun ylläpitämiseen liittyvät ongelmat ja kustannukset, erityisesti kustannukset, joita eri maiden rautatieliikenteen yhteentoimivuuden puute aiheutti, olivat paljon odotettua korkeammat. Siitä syystä IKEA Rail lopetti palvelun ylläpitämisen, ja komissiolle tiedotettiin tästä asianmukaisesti. Komissio osallistui IKEA-hankkeen kustannuksiin asetuksesta (EY) N:o 2196/98 seuranneiden sopimusvelvoitteiden mukaisesti, ja komission maksaman tuen kokonaismäärä oli 235 925,37 euroa.

Komissio ei katso, että IKEA Railista saatu kokemus olisi epäonnistunut. IKEA Railin sukkulaliikennettä Ruotsin ja Ruhrin alueen välillä Saksassa jatkoi toinen yksityinen rautatieyritys, ”RAG Bahn und Hafen”, joka ylläpitää tätä palvelua nykyisin yhteistyössä Intercontainer-Interfrigon kanssa. Näin ollen IKEA Railista saatu kokemus, jota rahoitettiin osittain yhteisön rahoilla, osoittautui arvokkaaksi, koska huomattava määrä hyödykkeitä on tieliikenteessä kuljettamisen sijaan kuljetettu rautateitse.

Lisäksi IKEA-hankkeesta oli tärkeää apua markkinoillepääsyn ongelmia määritellessä ja etsittäessä konkreettisia ratkaisuja ja toimia niiden voittamiseksi. Näin ollen komissio jatkaa Marco Polo -ohjelmassa tämäntyyppisen riskirahoituksen myöntämistä yrityksille, jotka ovat halukkaita etsimään uusia ratkaisuja. PACT-ohjelmasta saadun kokemuksen perusteella kaikkien Marco Polo -ohjelmasta rahoitusta saavien hankkeiden osalta arvioidaan tarkasti, ovatko ne kaupallisesti ja rahoituksellisesti terveellä pohjalla.

---

(1)  EYVL L 277, 14.10.1998.

(2)  EUVL L 196, 2.8.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/360 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/360

---

(2004/C 84 E/0418)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0324/04

esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Alankomaalaisilta ja saksalaisilta sähkön toimittajilta Belgiassa perittävät uudet maksut Belgian sähköverkon käyttämisestä sähkön siirrossa Ranskasta

Päivälehti Het Financieel Dagbladin 20. tammikuuta 2004 ilmestyneen numeron mukaan Belgia perii uusia maksuja alankomaalaisilta ja saksalaisilta sähkön toimittajilta Belgian sähköverkon käytöstä sähkön siirrossa Ranskasta.

| 1. | Onko komissio tietoinen tästä, ja täsmäävätkö Financieel Dagbladin artikkelin tiedot? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen tästä, ja täsmäävätkö Financieel Dagbladin artikkelin tiedot?

| 2. | Katsooko komissio, että Belgia voi määrätä Alankomaille ja Saksalle uuden maksun Belgian sähköverkon käyttämisestä, ja jos katsoo, niin minkä lainkohdan perusteella? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että Belgia voi määrätä Alankomaille ja Saksalle uuden maksun Belgian sähköverkon käyttämisestä, ja jos katsoo, niin minkä lainkohdan perusteella?

| 3. | Jos ei katso, mihin toimiin komissio aikoo asian vuoksi ryhtyä? |
| --- | --- |

3.

Jos ei katso, mihin toimiin komissio aikoo asian vuoksi ryhtyä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Tarkistettaessa ilmeni todellakin, että Belgian hallitus on ilmoittanut aikovansa periä erityisiä maksuja sähkön rajat ylittävästä siirrosta.

Tässä vaiheessa on siis kyse pelkästä aikeesta.

Jos aie toteutetaan ja verkko-operaattorit joutuvat perimään tällaisia maksuja, komissio ryhtyy tietenkin tavanomaisiin toimiin tarkistaakseen, vastaako toimenpide sisämarkkinoiden toiminnan ja hiljattain käyttöön otettua siirtoverkko-operaattoreiden välistä korvausmekanismia, jonka avulla EU:sta voidaan viimein poistaa kaikki maksut yksittäisistä liiketoimista, sekä 1. heinäkuuta 2004 lähtien Euroopan parlamentin ja neuvoston 26 päivänä kesäkuuta 2003 verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa antaman asetuksen (EY) N:o 1228/2003 (1) säännöksiä.

Komissio muistuttaa, että edellä mainitun asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla ”sähkön ilmoitettuun kauttakulkuun liittyvistä yksittäisistä liiketoimista ei saa periä erillisiä verkkomaksuja”

Komissio seuraa tilannetta tarkkaan ja tekee kaiken voitavansa estääkseen sellaisten kansallisten mekanismien käyttöönoton, jotka voisivat vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan.

---

(1)  EUVL L 176, 15.7.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/361 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/361

---

(2004/C 84 E/0419)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0325/04

esittäjä(t): Willi Piecyk (PSE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 2002/25/EY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

Matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetun neuvoston direktiivin 98/18/EY (1) muuttamisesta 5. maaliskuuta 2002 annetussa direktiivissä 2002/25/EY (2) säädetään, että direktiivin sisältämiä säännöksiä on sovellettava 1. tammikuuta 2003 lähtien, ellei liitteessä toisin säädetä.

| 1. | Mitkä jäsenvaltiot ovat tähän mennessä saattaneet direktiivin asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään? |
| --- | --- |

1.

Mitkä jäsenvaltiot ovat tähän mennessä saattaneet direktiivin asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään?

| 2. | Onko jäsenvaltioissa ilmennyt vaikeuksia tässä yhteydessä? |
| --- | --- |

2.

Onko jäsenvaltioissa ilmennyt vaikeuksia tässä yhteydessä?

| 3. | Jos vastaus on myönteinen, millaisista vaikeuksista on kyse, ja mitä komissio aikoo tehdä ongelmien ratkaisemiseksi? |
| --- | --- |

3.

Jos vastaus on myönteinen, millaisista vaikeuksista on kyse, ja mitä komissio aikoo tehdä ongelmien ratkaisemiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Komission 5. maaliskuuta 2002 antamalla direktiivillä 2002/25/EY (liitteessä 1) muutetaan 17. maaliskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/18/EY matkustajalaivoja koskevia teknisiä säännöksiä kansainvälisen tasolla tapahtuneen kehityksen (SOLAS-yleissopimuksen (3) tarkistaminen) huomioon ottamiseksi.

Määräajaksi tämän direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä oli asetettu 1. tammikuuta 2003, ja kaikki jäsenvaltiot ovatkin saattaneet sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

Komissio kommentoi seuraavasti ongelmia, joita jäsenvaltioilla oli direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään:

| — | Direktiivin 2002/25/EY antamisen jälkeen useat jäsenvaltiot pyysivät tarkennusta direktiivin liitteen 1 tietyn kohdan säännöksiin (luku III, kohta 5-1). |
| --- | --- |

—

Direktiivin 2002/25/EY antamisen jälkeen useat jäsenvaltiot pyysivät tarkennusta direktiivin liitteen 1 tietyn kohdan säännöksiin (luku III, kohta 5-1).

| — | Tätä kohtaa, jossa viitataan ro-ro-alusten hengenpelastuslaitteisiin, oli määrä parantaa, jotta tehtäisiin selvä ero ennen ja jälkeen 1. tammikuuta 2003 rakennettujen ro-ro-alusten välille samalla tavalla kuin asiaan liittyvissä kansainvälisissä määräyksissä. |
| --- | --- |

—

Tätä kohtaa, jossa viitataan ro-ro-alusten hengenpelastuslaitteisiin, oli määrä parantaa, jotta tehtäisiin selvä ero ennen ja jälkeen 1. tammikuuta 2003 rakennettujen ro-ro-alusten välille samalla tavalla kuin asiaan liittyvissä kansainvälisissä määräyksissä.

| — | Tämä kysymys otettiin esille komitologian yhteydessä (komitea perustettiin meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean (COSS-komitea) perustamisesta 5. marraskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2099/2002 (4).), ja se johti neuvoston direktiivin 98/18/EY liitteen I muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2003 annetun komission direktiivin 2003/75/EY (5) antamiseen. |
| --- | --- |

—

Tämä kysymys otettiin esille komitologian yhteydessä (komitea perustettiin meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean (COSS-komitea) perustamisesta 5. marraskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2099/2002 (4).), ja se johti neuvoston direktiivin 98/18/EY liitteen I muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2003 annetun komission direktiivin 2003/75/EY (5) antamiseen.

| — | Komissio ei ole tietoinen muista tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä ongelmista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Komissio ei ole tietoinen muista tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä ongelmista jäsenvaltioissa.

---

(1)  EYVL L 144, 15.5.1998, s. 1.

(2)  EYVL L 98, 15.4.2002, s. 1.

(3)  Kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä, 1974.

(4)  EYVL L 324, 29.11.2002.

(5)  EUVL L 190, 30.7.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/362 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/362

---

(2004/C 84 E/0420)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0329/04

esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) ja Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Endometrioosi

Onko komissio tietoinen siitä, että maailman laajimman endometrioosia koskevan tutkimusrekisterin mukaan endometrioosista kärsivillä naisilla ja heidän perheillään on muuta väestöä suurempi riski sairastua rinta- ja munasarjasyöpään sekä melanoomaan? Heillä on myös muuta väestöä suurempi riski sairastua non-Hodgkin-lymfoomaan. Rekisterin tiedot vahvistavat muista tutkimuksista saatuja tuloksia. Eräs tutkimuksista on 20 000:sta Ruotsin syöpärekisteriin kuuluneesta endometrioositapauksesta tehty tutkimus. Sekin osoitti, että endometrioosista kärsivillä naisilla on muuta väestöä suurempi riski sairastua rinta- ja munasarjasyöpään sekä non-Hodgkin-lymfoomaan.

Mitä EU:n naisia koskevaan terveyspolitiikkaan ja Euroopan parlamentin naisten terveystilanteesta vuonna 1999 antamaan päätöslauselmaan (1) liittyviä politiikkoja, ohjelmia ja hankkeita komissio aikoo toteuttaa, jotta endometrioosiin kiinnitettäisiin asiaankuuluvaa huomiota, endometrioosin mahdollisia syitä ja hoitoa koskevaa tutkimusta koordinoitaisiin ja naisten tietoisuutta endometrioosista lisättäisiin?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen endometrioosin ja lisääntyneen syöpäriskin välisistä yhteyksistä.

Kuudennen puiteohjelman ensisijaisen aihealueen ”Terveysalan biotieteet, genomiikka ja bioteknologia” tavoitteena on selvittää genomiikkatutkimuksen tulosten tarjoamia mahdollisuuksia ja muuntaa ne sovelluksiksi, jotka edistävät ihmisten terveyttä.

Tämän ohjelman yhdeksi painopisteeksi määritellyn syöpätutkimuksen tavoitteena on kehittää potilaslähtöisiä strategioita, joissa painopistettä siirretään syövän torjunnasta nykyistä tehokkaampaan ja varhaisempaan diagnosointiin ja parempiin hoitostrategioihin.

Tämän vuoksi ohjelmassa ei keskitytä tiettyihin syöpämuotoihin tai -sairauksiin vaan siinä tarkastellaan monialaisesti ja monitieteisesti asioita, joita pidetään taudin eri muotojen torjunnan kannalta merkityksellisinä.

Kesäkuussa 2004 julkaistaan uusi syöpätutkimusta koskeva ehdotuspyyntö. Ehdotuspyynnön osa-alueisiin kuuluu syövän ennaltaehkäisy riskialttiissa väestönosissa, mikä voisi muun muassa mahdollistaa lisääntyneen syöpäriskin ja endometrioosin välisten yhteyksien arvioinnin jatkamisen. Yksityiskohtaista tietoa ehdotuspyynnön osa-alueista ja sisällöstä on saatavana Cordis-palvelun www-sivustolla (2) ehdotuspyynnön julkaisupäivästä lähtien.

Naisten terveyden tilasta vuonna 1999 annetun parlamentin päätöslauselman mukaisesti on todettava, että kuudennessa puiteohjelmassa on pyritty merkittävällä tavalla ottamaan huomioon kansanterveyteen ja tutkimukseen liittyvät sukupuolinäkökohdat, kun määritellään puiteohjelmia ja arvioidaan hankkeita rahoitusta silmällä pitäen.

Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmassa (2003-2008) (3) periaatteessa otetaan huomioon tietoisuuden lisäämistä koskevat hankkeet. Siinä ei keskitytä mihinkään tiettyyn sairauteen eikä suljeta pois tiettyyn taustalla olevaan sairauteen liittyviä ehdotuksia. Vuonna 2003 ei saatu endometrioosia koskevia hanke-ehdotuksia. Helmikuun lopussa julkaistiin ehdotuspyyntö, jonka mukaiset hakemukset on toimitettava viimeistään 26. huhtikuuta 2004.

---

(1)  EYVL C 175, 21.6.1999, s. 68.

(2)  http://www.cordis.lu

(3)  Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003—2008) hyväksymisestä 23. syyskuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, EYVL L 271, 9.10.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/363 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/363

---

(2004/C 84 E/0421)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vaarallisten kemiallisten aineiden uusissa merkinnöissä virheitä: Alankomaissa arseenihappo merkitty virheellisesti pentoksidiksi

| 1. | Tietääkö komissio, että etiopialainen laiva ”Andinet”, joka vuoden 2003 lopussa haaksirikkoutui Pohjanmerellä 20 meripeninkulman päässä Alankomaihin kuuluvasta Texelin saaresta, oli lastattu syöpää aiheuttavaa ja erittäin myrkyllistä arseenihappoa sisältävillä tynnyreillä. Arseenihappo vahingoittaa ihoa ja hengitysteitä joutuessaan niiden kanssa kosketuksiin. Arseenihappoa käytetään puunkyllästysaineen (CCA) valmistukseen. |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio, että etiopialainen laiva ”Andinet”, joka vuoden 2003 lopussa haaksirikkoutui Pohjanmerellä 20 meripeninkulman päässä Alankomaihin kuuluvasta Texelin saaresta, oli lastattu syöpää aiheuttavaa ja erittäin myrkyllistä arseenihappoa sisältävillä tynnyreillä. Arseenihappo vahingoittaa ihoa ja hengitysteitä joutuessaan niiden kanssa kosketuksiin. Arseenihappoa käytetään puunkyllästysaineen (CCA) valmistukseen.

| 2. | Tietääkö komissio, että Alankomaiden viranomaiset ovat vuodesta 1992 alkaen käyttäneet kysymyksessä 1 tarkoitetusta kemiallisesta yhdisteestä ”arseenihappo” (arsenic acid) nimeä ”arseenipentoksidi”? Vielä vuonna 1995 ympäristöministeri puolusteli Alankomaiden parlamentille uuden nimen käyttöä. Nimen valintaa perusteltiin sillä, että kemiallisille aineille oli annettava yksiselitteiset nimet eurooppalaisissa yhteyksissä käytettäviksi. Milloin komissio sai ensimmäistä kertaa tietoja siitä, että Alankomaissa käytetään uutta harhaanjohtavaa nimitystä? |
| --- | --- |

2.

Tietääkö komissio, että Alankomaiden viranomaiset ovat vuodesta 1992 alkaen käyttäneet kysymyksessä 1 tarkoitetusta kemiallisesta yhdisteestä ”arseenihappo” (arsenic acid) nimeä ”arseenipentoksidi”? Vielä vuonna 1995 ympäristöministeri puolusteli Alankomaiden parlamentille uuden nimen käyttöä. Nimen valintaa perusteltiin sillä, että kemiallisille aineille oli annettava yksiselitteiset nimet eurooppalaisissa yhteyksissä käytettäviksi. Milloin komissio sai ensimmäistä kertaa tietoja siitä, että Alankomaissa käytetään uutta harhaanjohtavaa nimitystä?

| 3. | Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan arseenihapposaastetta torjutaan ja valvotaan aivan eri tavalla kuin arseenipentoksidisaastetta? Pitääkö paikkansa, että väärät merkinnät lisäävät riskejä, niin että ihmiset, jotka lastaavat kyseisiä aineita, torjuvat onnettomuuksia ja osallistuvat siivoustöihin, joutuvat usein kuolemanvaaraan? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan arseenihapposaastetta torjutaan ja valvotaan aivan eri tavalla kuin arseenipentoksidisaastetta? Pitääkö paikkansa, että väärät merkinnät lisäävät riskejä, niin että ihmiset, jotka lastaavat kyseisiä aineita, torjuvat onnettomuuksia ja osallistuvat siivoustöihin, joutuvat usein kuolemanvaaraan?

| 4. | Onko komissio samaa mieltä kuin flaamilainen parlamentin jäsen Johan Malcorps (Agalev/Groen -ryhmä), joka esitti Alankomaiden ja Flanderin televisiossa, että harhaanjohtavat merkinnät huomioon ottaen laivaa ei olisi koskaan saatu päästää lähtemään Antwerpenin satamasta kyseisen lastin kanssa? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio samaa mieltä kuin flaamilainen parlamentin jäsen Johan Malcorps (Agalev/Groen -ryhmä), joka esitti Alankomaiden ja Flanderin televisiossa, että harhaanjohtavat merkinnät huomioon ottaen laivaa ei olisi koskaan saatu päästää lähtemään Antwerpenin satamasta kyseisen lastin kanssa?

| 5. | Kuinka komissio aikoo estää sen, että Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa käytetään edelleen erilaisia ja harhaanjohtavia nimityksiä vaarallisista kemiallisista aineista? Koska aletaan käyttää yksiselitteisiä merkintöjä, jotka eivät johda mihinkään väärinkäsityksiin? |
| --- | --- |

5.

Kuinka komissio aikoo estää sen, että Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa käytetään edelleen erilaisia ja harhaanjohtavia nimityksiä vaarallisista kemiallisista aineista? Koska aletaan käyttää yksiselitteisiä merkintöjä, jotka eivät johda mihinkään väärinkäsityksiin?

Tietolähteet: Alankomaiden TV 2, ”Twee vandaag -ohjelma”, 23. tammikuuta 2004 ja Flanderin TV 1, ”VRT Journaal -ohjelma”, 24. tammikuuta 2004.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio on todellakin tietoinen kyseisestä onnettomuudesta. Valmistajalta ja varustajalta saatujen tietojen ja etenkin käyttöturvallisuustiedotteen mukaan Andinetilla kuljetetut tynnyrit sisälsivät arseenipentoksidin, kromitrioksidin ja kuparioksidin (jotka ovat myös CCA-kyllästeen ainesosia) seosta. Aluksella ei kuljetettu arseenihappoa. |
| --- | --- |

1.

Komissio on todellakin tietoinen kyseisestä onnettomuudesta. Valmistajalta ja varustajalta saatujen tietojen ja etenkin käyttöturvallisuustiedotteen mukaan Andinetilla kuljetetut tynnyrit sisälsivät arseenipentoksidin, kromitrioksidin ja kuparioksidin (jotka ovat myös CCA-kyllästeen ainesosia) seosta. Aluksella ei kuljetettu arseenihappoa.

| 2. | Komissio ei ole tietoinen yhdisteen nimen muuttumisesta. Kemian asiantuntijoiden mukaan arseenipentoksidista voi helposti muodostua arseenihappoa. Tämä saattaa olla yksi selitys nimen muuttumiselle. |
| --- | --- |

2.

Komissio ei ole tietoinen yhdisteen nimen muuttumisesta. Kemian asiantuntijoiden mukaan arseenipentoksidista voi helposti muodostua arseenihappoa. Tämä saattaa olla yksi selitys nimen muuttumiselle.

| 3. | Kemikaalien merikuljetusta varten on annettu erityisohjeet Marpol 73/78 -yleissopimuksen liitteen II lisäyksessä I lueteltujen haitallisten nestemäisten aineiden luokittelusta, ja näitä ohjeita jäsenvaltioiden on noudatettava käyttämistään päällysmerkinnöistä riippumatta. Kansainvälinen vaarallisten aineiden merikuljetuksia koskeva säännöstö (IMDG-säännöstö), jota käytetään standardiohjeena kaikissa vaarallisten aineiden ja merta pilaavien aineiden käsittelyyn merikuljetuksissa liittyvissä kysymyksissä, tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Hallitusten on hyväksyttävä tämä säännöstö sellaisenaan tai annettava sen pohjalta kansalliset säännökset SOLAS 1974 -yleissopimuksen ja Marpol 73/78 -yleissopimuksen vaatimusten täytäntöönpanemiseksi. IMDG-säännöstössä vahvistetaan merikuljetuksen periaatteet, esitetään tarkkoja suosituksia yksittäisistä aineista, materiaaleista ja tuoteartikkeleista, suositellaan joitakin hyviä toimintatapoja sekä annetaan terminologiaan, pakkaamiseen, merkintöihin, ahtaukseen, lastin erotteluun ja käsittelyyn sekä hätätoimiin liittyviä ohjeita. |
| --- | --- |

3.

Kemikaalien merikuljetusta varten on annettu erityisohjeet Marpol 73/78 -yleissopimuksen liitteen II lisäyksessä I lueteltujen haitallisten nestemäisten aineiden luokittelusta, ja näitä ohjeita jäsenvaltioiden on noudatettava käyttämistään päällysmerkinnöistä riippumatta. Kansainvälinen vaarallisten aineiden merikuljetuksia koskeva säännöstö (IMDG-säännöstö), jota käytetään standardiohjeena kaikissa vaarallisten aineiden ja merta pilaavien aineiden käsittelyyn merikuljetuksissa liittyvissä kysymyksissä, tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Hallitusten on hyväksyttävä tämä säännöstö sellaisenaan tai annettava sen pohjalta kansalliset säännökset SOLAS 1974 -yleissopimuksen ja Marpol 73/78 -yleissopimuksen vaatimusten täytäntöönpanemiseksi. IMDG-säännöstössä vahvistetaan merikuljetuksen periaatteet, esitetään tarkkoja suosituksia yksittäisistä aineista, materiaaleista ja tuoteartikkeleista, suositellaan joitakin hyviä toimintatapoja sekä annetaan terminologiaan, pakkaamiseen, merkintöihin, ahtaukseen, lastin erotteluun ja käsittelyyn sekä hätätoimiin liittyviä ohjeita.

| 4. | Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston asetuksen 93/75/ETY kumoamisesta 27 päivänä heinäkuuta 2002 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (1) sisältyy säännöksiä alusten liikkeiden ja lastien sisällön ilmoittamisesta. Direktiivin mukaan yhteisön satamasta lähtevän aluksen päällikön on ilmoitettava lastista toimivaltaiselle satamaviranomaiselle ja toimitettava tietyt tiedot, myös vaarallisten tai ympäristöä pilaavien aineiden tarkat tekniset nimitykset, niille mahdollisesti annetut Yhdistyneiden Kansakuntien numerot tai Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vaarallisuusluokat.
  Komissio ei voi ottaa virallisesti kantaa kolmansien osapuolten televisiossa tai lehdistössä esittämiin lausuntoihin. On kuitenkin huomattava, että aluksen päästäminen satamasta kuuluu jäsenvaltion viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

4.

Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston asetuksen 93/75/ETY kumoamisesta 27 päivänä heinäkuuta 2002 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (1) sisältyy säännöksiä alusten liikkeiden ja lastien sisällön ilmoittamisesta. Direktiivin mukaan yhteisön satamasta lähtevän aluksen päällikön on ilmoitettava lastista toimivaltaiselle satamaviranomaiselle ja toimitettava tietyt tiedot, myös vaarallisten tai ympäristöä pilaavien aineiden tarkat tekniset nimitykset, niille mahdollisesti annetut Yhdistyneiden Kansakuntien numerot tai Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vaarallisuusluokat.

Komissio ei voi ottaa virallisesti kantaa kolmansien osapuolten televisiossa tai lehdistössä esittämiin lausuntoihin. On kuitenkin huomattava, että aluksen päästäminen satamasta kuuluu jäsenvaltion viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan.

| 5. | Kemikaalien kansainvälinen nimikkeistö vahvistettiin jo vuosikymmeniä sitten Kansainvälisen puhtaan ja sovelletun kemian liiton (IUPAC) sääntöjen mukaisesti. Lisäksi kemikaalien tunnistamisessa auttavat CAS-rekisterinumero (Chemical Abstracts Services) ja EC-numero. EU:ssa käytetään tätä nimikkeistöä ja numerointijärjestelmiä kaikkien vaarallisten kemikaalien, myös arseenihapon ja arseenipentoksidin, tunnistamiseen. |
| --- | --- |

5.

Kemikaalien kansainvälinen nimikkeistö vahvistettiin jo vuosikymmeniä sitten Kansainvälisen puhtaan ja sovelletun kemian liiton (IUPAC) sääntöjen mukaisesti. Lisäksi kemikaalien tunnistamisessa auttavat CAS-rekisterinumero (Chemical Abstracts Services) ja EC-numero. EU:ssa käytetään tätä nimikkeistöä ja numerointijärjestelmiä kaikkien vaarallisten kemikaalien, myös arseenihapon ja arseenipentoksidin, tunnistamiseen.

---

(1)  EYVL L 208, 5.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/364 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/364

---

(2004/C 84 E/0422)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0336/04

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   EU:n talousarviosta rahoitettava sikiötutkimus

| 1. | Miksi komissio ensin hyväksyi Philippe Busquinin suulla Portugalin välitysehdotuksen, mutta ilmoitti asian myöhemmin väärinkäsitykseksi? Mikä sai komission jäsenen peruuttamaan aluksi antamansa suostumuksen? |
| --- | --- |

1.

Miksi komissio ensin hyväksyi Philippe Busquinin suulla Portugalin välitysehdotuksen, mutta ilmoitti asian myöhemmin väärinkäsitykseksi? Mikä sai komission jäsenen peruuttamaan aluksi antamansa suostumuksen?

| 2. | Katsooko komissio, että lykkäyksestä sovittiin, koska moniarvoisia käsityksiä eettisesti kiistanalaisista kysymyksistä ei voida käsitellä aivan samoin kuin muita mielipide-eroja neuvostossa ja siksi on löydettävä kompromissi, jonka kaikki jäsenvaltiot voivat hyväksyä? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että lykkäyksestä sovittiin, koska moniarvoisia käsityksiä eettisesti kiistanalaisista kysymyksistä ei voida käsitellä aivan samoin kuin muita mielipide-eroja neuvostossa ja siksi on löydettävä kompromissi, jonka kaikki jäsenvaltiot voivat hyväksyä?

| 3. | Voiko kysymyksen esittäjä lähteä siitä, että komission puheenjohtaja Prodin 11. joulukuuta 2002 Saksan liittopäivien puhemiehelle Thierselle antama lausunto, jonka mukaan päätös sikiötutkimuksesta kuuluu neuvostolle, pitää yhä paikkansa eivätkä yksittäisen komission jäsenen erisuuntaiset mielipiteet kumoa sitä? |
| --- | --- |

3.

Voiko kysymyksen esittäjä lähteä siitä, että komission puheenjohtaja Prodin 11. joulukuuta 2002 Saksan liittopäivien puhemiehelle Thierselle antama lausunto, jonka mukaan päätös sikiötutkimuksesta kuuluu neuvostolle, pitää yhä paikkansa eivätkä yksittäisen komission jäsenen erisuuntaiset mielipiteet kumoa sitä?

| 4. | Pitäisikö eettisesti arkojen kysymysten kasvavan määrän vuoksi harkita Euroopan unionin toimenpiteistä luopumista, jos eettisistä kysymyksistä ei olla jäsenvaltioissa yhtä mieltä? |
| --- | --- |

4.

Pitäisikö eettisesti arkojen kysymysten kasvavan määrän vuoksi harkita Euroopan unionin toimenpiteistä luopumista, jos eettisistä kysymyksistä ei olla jäsenvaltioissa yhtä mieltä?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

| 1. | Vaikuttaa siltä, että arvoisa parlamentin jäsen viittaa epävirallisiin keskusteluihin, joita käytiin 26. marraskuuta 2003 kokoontuneen ministerineuvoston ulkopuolella ja jotka olivat luonteeltaan puhtaasti tunnustelevia. Komissio on puolustanut ehdotustaan lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

1.

Vaikuttaa siltä, että arvoisa parlamentin jäsen viittaa epävirallisiin keskusteluihin, joita käytiin 26. marraskuuta 2003 kokoontuneen ministerineuvoston ulkopuolella ja jotka olivat luonteeltaan puhtaasti tunnustelevia. Komissio on puolustanut ehdotustaan lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa.

| 2. | Komissio ei yhdy tähän tulkintaan ja muistuttaa, että päätökset tehdään tällaisissa kysymyksissä määräenemmistöön perustuvan menettelytavan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Komissio ei yhdy tähän tulkintaan ja muistuttaa, että päätökset tehdään tällaisissa kysymyksissä määräenemmistöön perustuvan menettelytavan mukaisesti.

| 3. | Neuvoston oli tarkoitus tehdä asiaa koskeva päätös, ja komissio voi vain valittaa sitä, että kyseinen päätös jäi tekemättä 3. joulukuuta 2003. Komission ehdotus on kuitenkin edelleen neuvoston pöydällä. |
| --- | --- |

3.

Neuvoston oli tarkoitus tehdä asiaa koskeva päätös, ja komissio voi vain valittaa sitä, että kyseinen päätös jäi tekemättä 3. joulukuuta 2003. Komission ehdotus on kuitenkin edelleen neuvoston pöydällä.

| 4. | Tämä ei ole Euroopan parlamentin kanta. Euroopan parlamentti on paitsi tunnustanut Euroopan unionin toimivallan, jonka nojalla unioni voi määritellä kyseisen kaltaisen tutkimuksen rahoituksen edellytykset, myös ilmaissut 19. marraskuuta 2003 enemmistöäänin kannattavansa yhteisön rahoitusta tutkimukselle, jossa ihmisalkioista otetaan kantasoluja (1). |
| --- | --- |

4.

Tämä ei ole Euroopan parlamentin kanta. Euroopan parlamentti on paitsi tunnustanut Euroopan unionin toimivallan, jonka nojalla unioni voi määritellä kyseisen kaltaisen tutkimuksen rahoituksen edellytykset, myös ilmaissut 19. marraskuuta 2003 enemmistöäänin kannattavansa yhteisön rahoitusta tutkimukselle, jossa ihmisalkioista otetaan kantasoluja (1).

---

(1)  http://www3.europarl.eu.int/omk/omnsapir.so/pv2?PRG=CALDOC&HLE=20031119&LANGUE=EN&TPV=PROV&LASTCHAP=12&SDOCTA=10&TXTLST=1&Type_Doc=FIRST&POS=1

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/365 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/365

---

(2004/C 84 E/0423)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0339/04

esittäjä(t): Jean-Louis Bernié (EDD) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tuulivoimalat

Vaikka tuulivoiman käyttöä alunperin kannattaneet maat (etenkin Saksa ja Tanska) ovat nyt alkaneet kyseenalaistaa sitä, Ranskassa ollaan toteuttamassa useita tuulivoimahankkeita.

Äskettäin esitettyjen tieteellisten raporttien mukaan Saksassa kuolee vuosittain 500 000 lintua tuulivoimalaan törmäyksen seurauksena.

Onko komissiolla käytettävissään luotettavia tieteellisiä tutkimuksia tuulivoimaloiden ympäristövaikutuksista ja ennen kaikkea muuttolintuja koskevista vaikutuksista?

Katsooko komissio saatavissa olevan tiedon perusteella, että tuulivoimaloiden perustaminen on sopusoinnussa muuttolintulajien säilyttämistä koskevan tavoitteen kanssa, varsinkin jos tuulivoimalat sijoitetaan muuttolintujen reittien, talvehtimis- tai pesimispaikkojen läheisyyteen?

Onko alan toimijoiden näissä tapauksissa noudatettava tarkkoja Euroopan komission vahvistamia erityisvaatimuksia?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen siitä, että mahdolliset ristiriidat tuulivoimaloiden rakentamisen ja luonnonsuojelutavoitteiden välillä aiheuttavat tietyillä alueilla huolta etenkin luonnonvaraisten lintujen suhteen. Erilaisissa tutkimuksissa on määritelty tuulivoimaloista aiheutuvia mahdollisia vaaroja, joita ovat häirintä, törmäysten aiheuttamat kuolemat ja suoranainen elinympäristöjen katoaminen (1).

Tuulivoimaloiden rakentamisen yhteensopivuutta lintujen suojelua koskevien EU:n ympäristölainsäädännön vaatimusten kanssa on arvioitava tapauskohtaisesti. Tämänhetkisen tiedon mukaan parlamentin jäsenen esille tuomat huolenaiheet voivat olla merkittäviä erityisesti silloin, kun tuulivoimalaa ehdotetaan sijoitettavaksi tunnetun lintujen muuttoreitin varrelle.

Kaikki tuulivoimaloiden rakennushankkeet, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, on arvioitava tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/ll/EY (2), mukaisesti. Vaikutusten arvioinnilla tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan hankkeen suorat vaikutukset muun muassa eläimiin ja kasveihin.

Mikäli rakennushanke saattaa vaikuttaa Natura 2000 -alueeseen (3), se on arvioitava neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan säännösten mukaisesti. Näiden käytäntöä ja menettelyä koskevien takeiden ansiosta voidaan varmistaa, että Natura 2000 -alueisiin haitallisesti vaikuttavia hankkeita ei sallita, ellei niitä voida vaihtoehtoisten ratkaisujen puuttuessa perustella erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi. Jos kyseisellä alueella on direktiivissä 92/43/ETY mainittu ensisijaisesti suojeltava laji tai luontotyyppi, ainoat kysymykseen tulevat näkökohdat ovat sellaisia, jotka liittyvät ihmisen terveyteen tai yleiseen turvallisuuteen tai ensisijaisen tärkeisiin suotuisiin vaikutuksiin ympäristöön taikka, komission lausunnon mukaan, muihin erittäin tärkeän yleisen edun kannalta pakottaviin syihin.

Kun erityissuojelualueiden verkosto on saatu valmiiksi Ranskassa ja muissa jäsenvaltioissa, yhteisö saa vahvan oikeudellisen perustan sen varmistamiseksi, että erittäin tärkeinä pidetyillä luonnonvaraisten lintujen suojelualueilla toteutettaviin mahdollisesti haitallisiin hankkeisiin sovelletaan tätä suojajärjestelmää.

---

(1)  Ks. esimerkiksi BirdLife Internationalin Bernin yleissopimuksesta vastaavan komitean puolesta laatima katsaus osoitteessa (http://www.coe.int/t/e/Cultural_Co-operation/Environment/Nature_and_biological_diversity/ Nature_protection/sc22_inf30erev.pdf).

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985 ja EYVL L 73, 14.3.1997.

(3)  Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (EYVL L 103, 25.4.1979) 4 artiklan mukaiset erityissuojelualueet ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (EYVL L 206, 22.7.1992) 4 artiklan mukaiset erityisten suojelutoimien alueet.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/366 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/366

---

(2004/C 84 E/0424)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/04

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Erityisneuvonantajat (”conseillers hors classe”)

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta entistä virkamiestä on otettu ADMIN-pääosaston henkilöstöön ”erityisneuvonantajiksi”?

Kuinka monta tällaista väliaikaisesti virasta pidätettyä virkamiestä on komission muissa pääosastoissa?

Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka moni virkamies on tällä hetkellä pidätettynä virastaan käynnissä olevan kurinpitomenettelyn vuoksi ja saa samalla kuitenkin palkkaa?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Komissio voi nimittävänä viranomaisena henkilöstösääntöjen ja siihen liittyvien toimintasääntöjen mukaisesti päättää milloin tahansa virkamiehen siirtämisestä johtavasta asemasta tehtäviin, jotka eivät edellytä johtamista, jos se katsoo tämän olevan toimielimen edun mukaista. Pääjohtajien tai varapääjohtajien tehtävät, jotka eivät edellytä johtamista, ovat erityisneuvonantajan (”conseiller hors classe”) tehtäviä. Nimitys näihin tehtäviin voidaan tehdä eri pituisiksi ajanjaksoiksi, ja nimittävä viranomainen määrittelee näiden virkamiesten tehtävät ja vastuut.

Kuten komissio on aikaisemmin tehnyt selväksi, erityisneuvonantaja ei ole entinen virkamies, eikä sellaiseksi nimittäminen todellakaan merkitse virantoimituksesta pidättämistä.

Jos virkamies pidätetään virantoimituksesta, kyseessä on kurinpidollinen ja väliaikainen, ei hallinnollinen toimenpide, ja kyseinen virkamies vapautetaan kaikista tehtävistään toimielimessä toimenpiteen ajaksi. Henkilöstösääntöjen 88 artiklan mukaan nimittävä viranomainen voi pidättää virkamiehen virantoimituksesta vain, jos se katsoo hänen tehneen vakavan virheen.

Tällä hetkellä henkilöstön ja hallinnon pääosastolla työskentelee kaksi erityisneuvonantajaa ja kolme muuta kehitysyhteistyön pääosastolla, aluepolitiikan pääosastolla ja henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimistossa.

Neljä komission virkamiestä (jotka eivät ole erityisneuvonantajia) on tällä hetkellä virantoimituksesta pidätettyinä, koska heitä vastaan on käynnistetty kurinpitomenettely väitetyn vakavan virheen vuoksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/367 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/367

---

(2004/C 84 E/0425)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/04

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan laajuiset liikenneverkot

Katsooko komissio, että nykyiset, Natura 2000:n kaltaiset suojellut luontoalueet olisi otettava huomioon Euroopan laajuisia liikenneverkkoja kehitettäessä?

Aikooko komissio tehdä kaikista hankkeista strategisen ympäristöarvioinnin, jotta voidaan varmistaa, että ympäristöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset jäävät mahdollisimman vähäisiksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Euroopan laajuisissa liikenneverkoissa (TEN-T) otetaan huomioon nykyiset luontoalueet ja Natura 2000 -alueet seuraavasti:

| — | Yhteisön suuntaviivoista tehdyssä päätöksessä n:o 1692/96/EY (1), jota parlamentti ja neuvosto ovat parhaillaan tarkistamassa, todetaan selvästi, että Euroopan laajuisissa verkkohankkeissa on noudatettava täysin EU:n ympäristölainsäädäntöä. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (2) mukaan jäsenvaltioiden on suoritettava ympäristövaikutusten arviointi. Suunnitelma- ja ohjelmatasolla jäsenvaltioiden on pantava parlamentin ja neuvoston direktiivi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (3) täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä heinäkuuhun 2004 mennessä. Myös luontotyyppidirektiivin (4) 6 artiklassa vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan suunnitelmia (ja hankkeita) sen kannalta, miten ne vaikuttavat Natura 2000 -alueisiin. |
| --- | --- |

—

Yhteisön suuntaviivoista tehdyssä päätöksessä n:o 1692/96/EY (1), jota parlamentti ja neuvosto ovat parhaillaan tarkistamassa, todetaan selvästi, että Euroopan laajuisissa verkkohankkeissa on noudatettava täysin EU:n ympäristölainsäädäntöä. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (2) mukaan jäsenvaltioiden on suoritettava ympäristövaikutusten arviointi. Suunnitelma- ja ohjelmatasolla jäsenvaltioiden on pantava parlamentin ja neuvoston direktiivi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (3) täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä heinäkuuhun 2004 mennessä. Myös luontotyyppidirektiivin (4) 6 artiklassa vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan suunnitelmia (ja hankkeita) sen kannalta, miten ne vaikuttavat Natura 2000 -alueisiin.

| — | Komissio on suorittanut laajennetun vaikutustenarvioinnin 1. lokakuuta 2003 esittämälleen päätösehdotukselle Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevien suuntaviivojen muuttamiseksi (5). Selvitykseen sisältyy ympäristövaikutusten sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi, jossa otetaan huomioon hankkeiden, käytävien ja liikennemuotojen keskinäiset vaikutukset sekä vaihtoehtojen liikenne- ja talousennusteet. Tutkimukseen sisältyi Natura 2000 -alueisiin liittyvien ensisijaisten hankkeiden toteutusjärjestyksen analyysi. |
| --- | --- |

—

Komissio on suorittanut laajennetun vaikutustenarvioinnin 1. lokakuuta 2003 esittämälleen päätösehdotukselle Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevien suuntaviivojen muuttamiseksi (5). Selvitykseen sisältyy ympäristövaikutusten sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi, jossa otetaan huomioon hankkeiden, käytävien ja liikennemuotojen keskinäiset vaikutukset sekä vaihtoehtojen liikenne- ja talousennusteet. Tutkimukseen sisältyi Natura 2000 -alueisiin liittyvien ensisijaisten hankkeiden toteutusjärjestyksen analyysi.

| — | Komissio varmistaa, että yhteisön ympäristölainsäädännön noudattaminen osoitetaan ennen yhteisön varojen myöntämistä. Tämän vuoksi komissio on vaatinut TEN-talousarvion kohdistamisessa vuodesta 2001 lähtien Natura 2000 -alueiden valvonnasta vastaavilta jäsenvaltioiden viranomaisilta erityistä selvitystä, jossa vahvistetaan, että luontotyyppidirektiivin 6 artiklan mukaista menettelyä on noudatettu. |
| --- | --- |

—

Komissio varmistaa, että yhteisön ympäristölainsäädännön noudattaminen osoitetaan ennen yhteisön varojen myöntämistä. Tämän vuoksi komissio on vaatinut TEN-talousarvion kohdistamisessa vuodesta 2001 lähtien Natura 2000 -alueiden valvonnasta vastaavilta jäsenvaltioiden viranomaisilta erityistä selvitystä, jossa vahvistetaan, että luontotyyppidirektiivin 6 artiklan mukaista menettelyä on noudatettu.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös n:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL L 228, 9.9.1996).

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001 (EYVL L 197, 21.7.2001).

(4)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

(5)  Komission sisäinen valmisteluasiakirja SEC(2003) 1060.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/368 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/368

---

(2004/C 84 E/0426)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0346/04

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Erilainen hinnoittelu

Onko totta, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti komission ja Italian hallituksen välisessä kiistassa, että paikallisia eläkeläisiä suosiva julkispalvelujen hinnoittelu on laiton? Voiko komissio antaa yksityiskohtaisen selvityksen asiasta?

Merkitseekö tämä, että kansalliset hallitukset ja aluehallinnot eivät saa tarjota paikallisille eläkeläisille ilmaisia julkispalveluja, kuten ilmaisia matkalippuja, elleivät ne tarjoa samoja ilmaispalveluja kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille?

Voiko komissio kertoa, miten tämä vaikuttaa jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeuteen siinä, miten kansalaisten valtiolle tai tietylle aluehallinnolle maksamat verot käytetään?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Kuten komissio on Theresa Villiersin kysymykseen E-4044/03 (1) antamassaan vastauksessa todennut, yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut Italian museoiden sisäänpääsyä koskevassa asiassa C-388/01 16. tammikuuta 2003 antamassaan tuomiossa, että kansalaisuuteen perustuvat sisäänpääsymaksujen alennukset ja myös asuinpaikan tai jopa paikkakunnan perusteella myönnetyt suosituimmuusasemat kulttuurilaitosten kävijöille ovat syrjiviä ja siten EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatteen vastaisia.

Asiassa oli kyse sellaisista syrjivistä alennetuista pääsymaksuista museoihin ja muihin monumentteihin sekä julkisiin paikkoihin, joita sovellettiin ainoastaan Italian kansalaisiin tai kyseistä kulttuurimonumenttia hallinnoivan julkisyhteisön alueella asuviin henkilöihin, jos he ovat yli 60- tai 65-vuotiaita. Näin ollen alennettua pääsymaksua ei sovellettu turisteihin, jotka olivat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia tai jotka eivät asuneet edellä mainitulla alueella, vaikka he täyttivät samat ikää koskevat objektiiviset edellytykset.

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaarana on, että asuinpaikkaan perustuvan erottelun sisältävää kansallista lainsäädäntöä sovelletaan pääasiallisesti toisten jäsenvaltioiden kansalaisten vahingoksi. Ulkomailla asuvat ovat nimittäin useimmiten henkilöitä, jotka eivät ole kyseisen valtion kansalaisia. Merkitystä ei ole sillä, että riidanalainen velvollisuus koskee mahdollisesti sekä muulla alueella asuvia kyseisen maan kansalaisia että muiden jäsenvaltioiden kansalaisia.

Paikalliseen asumiseen perustuvaa etua ei missään tapauksessa voida perustella ainoastaan taloudellisilla perusteilla ja se voidaan hyväksyä vain, jos samalla noudatetaan tarpeellisuuden ja suhteellisuuden periaatteita. Vastauksena kirjalliseen kysymykseen tällainen etu on esimerkiksi perusteltu vain silloin, kun paikallisen viranomaisen alueella kantaman jonkinlaisen veron ja sen alennuksen, joka kohdistuu saman viranomaisen tarjoamiin palveluihin (verojärjestelmän johdonmukaisuuden varmistamiseksi), välillä on olemassa suora yhteys.

Jos välillisen verotuksen toimet kuuluvat jäsenvaltioiden toimialaan ja itsehallintoon, näitä toimia on yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silti joka tapauksessa ja kaikissa tilanteissa esiin tulevissa olosuhteissa toteutettava siten, että yhteisön oikeuden periaatteita noudatetaan yhteisön kansalaisten syrjimisen välttämiseksi.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/369 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/369

---

(2004/C 84 E/0427)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Formellon yksityisen yliopiston (Rooma) perustamisessa ilmenneet vakavat väärinkäytökset, jotka koskevat myös EU:ta

Kesäkuussa 2003 perustettiin ”Libera università di Formello” (Formellon avoin yliopisto). Tämä yksityinen oppilaitos aloitti opetuksen 11. marraskuuta 2003. Samana päivänä Formellon kunta käsitteli päätöstään yliopiston osakkeiden hankkimisesta, mutta päätöksen perusteluksi kunnanvaltuustolle esitellyssä asiakirjassa olleiden joidenkin epäilyttävien väitteiden vuoksi osa kunnanvaltuuston jäsenistä vaati yksityiskohtaista selvitystä. Kyseisessä asiakirjassa oli tarkoitus käsitellä yliopiston tunnustamisasiakirjaa, jonka Italian opetus-, korkeakoulu- ja tiedeministeriö oli vastaanottanut Euroopan komissiolta. Ensin mainitussa asiakirjassa todettiin, että koulutuksen ja kulttuurin pääosasto oli myöntänyt hankkeelle rahoitusta Leonardo-ohjelmasta. Siinä oli (opetusministeriön alaisen) kansallisen yliopistojärjestelmän arviointilauta-kunnan puheenjohtajan allekirjoitus ja asiakirjanumero DOC 27/2003. Valtuutetut selvittivät asiaa lautakunnan puheenjohtajalta, ja selvityksen perusteella tultiin päätelmään, että kyseinen asiakirja on väärennös seuraavista syistä: puheenjohtaja ilmoittaa, ettei lautakunta ole missään vaiheessa laatinut tällaista asiakirjaa, puheenjohtajan allekirjoitus on väärennös eikä lautakunta ole kokoontunut asiakirjassa mainittuina päivinä.

Koska kunnanvaltuutetut ovat jo nostaneet kaikki tarpeelliset rikos- ja hallinto-oikeudelliset kanteet asian selvittämiseksi ja opetusministeri on ilmoittanut harhaanjohtavaa mainontaa käsittelevälle asiamiehelle nimityksen ”Libera Università” käytöstä, joka on kielletty, jollei laitoksella ole ministerin myöntämää lupaa, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista seikoista, yliopiston perustamisesta ja koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toimia koskevista ilmoituksista? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista seikoista, yliopiston perustamisesta ja koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toimia koskevista ilmoituksista?

| 2. | Onko totta, että Leonardo-ohjelmasta on myönnetty rahoitusta — ja jos on, niin kuinka paljon — ”Libera Università di Formello” -yliopiston perustamiseen? |
| --- | --- |

2.

Onko totta, että Leonardo-ohjelmasta on myönnetty rahoitusta — ja jos on, niin kuinka paljon — ”Libera Università di Formello” -yliopiston perustamiseen?

| 3. | Onko totta, että komissio on lähettänyt Italian opetusministeriölle ilmoituksen yliopiston tunnustamisesta? |
| --- | --- |

3.

Onko totta, että komissio on lähettänyt Italian opetusministeriölle ilmoituksen yliopiston tunnustamisesta?

| 4. | Jollei edellä sanottu pidä paikkaansa, onko komissiolla valtuudet ja aikomus puuttua suoraan asiaan? |
| --- | --- |

4.

Jollei edellä sanottu pidä paikkaansa, onko komissiolla valtuudet ja aikomus puuttua suoraan asiaan?

| 5. | Onko tämä mahdollista myös harhaanjohtavaa mainontaa koskevan yhteisön säännöstön rikkomisen perusteella? |
| --- | --- |

5.

Onko tämä mahdollista myös harhaanjohtavaa mainontaa koskevan yhteisön säännöstön rikkomisen perusteella?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin, jotka koskevat Formellon yksityisen yliopiston perustamisen aikana ilmenneitä sääntöjenvastaisuuksia, ja esittää vastauksena seuraavat näkökohdat:

| 1. | Komissio sai hiljattain tarkentamattomia tietoja, joiden mukaan ”Libera Università di Formello” väittää osallistuneensa Leonardo da Vinci -ohjelmasta rahoitettuun hankkeeseen. |
| --- | --- |

1.

Komissio sai hiljattain tarkentamattomia tietoja, joiden mukaan ”Libera Università di Formello” väittää osallistuneensa Leonardo da Vinci -ohjelmasta rahoitettuun hankkeeseen.

| 2. | Leonardo da Vinci -ohjelmassa ei ole myönnetty tukea ”Libera Università di Formello” -yliopistolle. |
| --- | --- |

2.

Leonardo da Vinci -ohjelmassa ei ole myönnetty tukea ”Libera Università di Formello” -yliopistolle.

| 3. | Komissio ei ole esittänyt Italian opetusministeriölle ”Libera Università di Formello” -yliopiston tunnustamista koskevaa pyyntöä. Komissiolla ei sitä paitsi ole valtuuksia laatia tällaisia pyyntöjä. |
| --- | --- |

3.

Komissio ei ole esittänyt Italian opetusministeriölle ”Libera Università di Formello” -yliopiston tunnustamista koskevaa pyyntöä. Komissiolla ei sitä paitsi ole valtuuksia laatia tällaisia pyyntöjä.

| 4. | Tosiasioiden selville saamiseksi komissio tekee parhaillaan yhteistyötä Italian viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

4.

Tosiasioiden selville saamiseksi komissio tekee parhaillaan yhteistyötä Italian viranomaisten kanssa.

| 5. | Tämänhetkisten tietojen perusteella komission on mahdotonta päätellä, että tapauksessa olisi rikottu mainontaa koskevaa yhteisön säännöstöä. |
| --- | --- |

5.

Tämänhetkisten tietojen perusteella komission on mahdotonta päätellä, että tapauksessa olisi rikottu mainontaa koskevaa yhteisön säännöstöä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/370 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/370

---

(2004/C 84 E/0428)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0353/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Mahdollisuudet rahoittaa virtuaalista terveystietohanketta

Euroopan unionin tehtäviin kuuluu taata kansalaisille terveyden suojelun korkea taso jäsenvaltioiden toimintaa täydentäen. Komissio tunnustaa asian ja korostaa sitä Euroopan yhteisön terveysstrategiasta antamassaan tiedonannossa (1). Siinä suunnitellaan toteutettavaksi erityistoimia, joilla vastataan perustamissopimuksen kansanterveyden suojeluvelvollisuutta koskeviin määräyksiin ja pannaan täytäntöön asianmukaiset yhteisön politiikat suojelun varmistamiseksi, mukaan lukien sellaisia aloja koskeva toimintaohjelma, joilla jäsenvaltiot eivät voi yksin toimia tehokkaasti.

Vastaaviin tarkoitusperiin toteutettavia aloitteita varten voitaisiinkin harkita muun muassa hanketta, jossa kansalaisten kanssa suorassa kosketuksessa toimivasta eurooppalaisesta tiedotuspisteestä levitettäisiin tietoa nykyaikaisen tekniikan tarjoamin välinein. Tällainen voisi olla esimerkiksi Internetin ja/tai aiheelle omistetun vuorovaikutteisen satelliittitelevisiokanavan välityksellä toimiva terveystukiverkosto, joka tarjoaisi paitsi tietoja myös diagnostista, terapeuttista, farmakologista apua ja ensiapua käyttäjille, jotka voivat ottaa yhteyden palveluun saadakseen vastauksia kysymyksiinsä ja lääkärin neuvoja tosiaikaisesti. Tällainen aloite, joka ei tietenkään korvaisi lääketieteellistä poliklinikka- ja sairaalahoitoa, voisi tehdä terveydenhoitojärjestelmästä huomattavasti joustavamman. Sen avulla tuhannet potilaat, jotka eivät pääse lääkäriin, saisivat mahdollisuuden ensihoitoon. Lisäksi voitaisiin varmistaa, että väestö saa oikeaa tietoa ennaltaehkäisystä ja hoidosta, mikäli on kyse tapauksista, jotka vaativat nopeaa toimintaa. Esimerkkeinä voidaan mainita helposti tarttuvat taudit, kuten HI-virus, kasvaimet, diffuusit patologiat, uudet virukset, kuten SARS, ja tuberkuloosin kaltaisten jo voitettujen tautien ilmeneminen uudelleen. Aloite olisi hyödyllinen myös monia kiinnostavia hyvinvointilääketieteen, homeopatian ja vaihtoehtoisen lääketieteen kaltaisia aiheita käsittelevänä kansalaisten tietopalveluna.

Voiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Voidaanko tällainen hanke toteuttaa edellä mainitusta toimintaohjelmasta rahoitettavin varoin? |
| --- | --- |

1.

Voidaanko tällainen hanke toteuttaa edellä mainitusta toimintaohjelmasta rahoitettavin varoin?

| 2. | Voiko EU myöntää muunlaista rahoitusta tarkoitukseen tähtäävän mahdollisen aloitteen tukemiseen? |
| --- | --- |

2.

Voiko EU myöntää muunlaista rahoitusta tarkoitukseen tähtäävän mahdollisen aloitteen tukemiseen?

| 3. | Onko nykyisellään säädetty tai säädetäänkö terveysstrategialle oma budjettikohta ja onko kyseistä budjettikohtaa suunniteltu suurennettavaksi tulevaisuudessa? |
| --- | --- |

3.

Onko nykyisellään säädetty tai säädetäänkö terveysstrategialle oma budjettikohta ja onko kyseistä budjettikohtaa suunniteltu suurennettavaksi tulevaisuudessa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

| 1. | Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2) avulla luodaan ja toteutetaan eEurope 2002- ja eEurope 2005 -ohjelmissa laadittavien toimintasuunnitelmien kanssa yhteisiä toimia, joilla parannetaan yleisön mahdollisuuksia saada terveyttä koskevia tietoja Internetin kautta ja tutkitaan mahdollisuutta perustaa järjestelmä, jossa Internet-sivustoille myönnetään helposti tunnistettavissa oleva yhteisön hyväksyntää ilmaiseva merkki.
  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan 5 kohdassa määrätään, että yhteisön on otettava täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden vastuu terveyspalvelujen ja sairaanhoidon tarjoamisesta. Hankkeen, jossa käyttäjille tarjotaan diagnostista, terapeuttista ja farmakologista apua sekä ensiapua, katsotaan kuuluvan kansallisen toimivallan piiriin. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2) avulla luodaan ja toteutetaan eEurope 2002- ja eEurope 2005 -ohjelmissa laadittavien toimintasuunnitelmien kanssa yhteisiä toimia, joilla parannetaan yleisön mahdollisuuksia saada terveyttä koskevia tietoja Internetin kautta ja tutkitaan mahdollisuutta perustaa järjestelmä, jossa Internet-sivustoille myönnetään helposti tunnistettavissa oleva yhteisön hyväksyntää ilmaiseva merkki.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan 5 kohdassa määrätään, että yhteisön on otettava täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden vastuu terveyspalvelujen ja sairaanhoidon tarjoamisesta. Hankkeen, jossa käyttäjille tarjotaan diagnostista, terapeuttista ja farmakologista apua sekä ensiapua, katsotaan kuuluvan kansallisen toimivallan piiriin.

| 2. | Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennen puiteohjelman (2002—2006) ensisijaisella aihealueella ”Tietoyhteiskunnan teknologia” tuetaan terveydenhuollon tietotekniikan ja viestinnän alan tutkimus-, kehittämis- ja demonstraatiohankkeita, jotka koskevat esimerkiksi ammattimaisia terveyden- huoltojärjestelmiä, kotisairaanhoitopalveluja sekä henkilökohtaisen terveydentilan seurantajärjestelmiä. Tämän ohjelman mukaista toimintaa koskevat rahoitushakemukset voidaan ottaa huomioon. Seuraava sähköistä terveydenhuoltoa koskeva ehdotuspyyntö julkaistaan todennäköisesti vuoden 2004 loppupuolella. Lisätietoa IST-ohjelmaan kuuluvista sähköistä terveydenhuoltoa koskevista toimista ja ehdotuspyynnöstä on saatavana komission tietoyhteiskunnan pääosaston www-sivustolla (3). |
| --- | --- |

2.

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennen puiteohjelman (2002—2006) ensisijaisella aihealueella ”Tietoyhteiskunnan teknologia” tuetaan terveydenhuollon tietotekniikan ja viestinnän alan tutkimus-, kehittämis- ja demonstraatiohankkeita, jotka koskevat esimerkiksi ammattimaisia terveyden- huoltojärjestelmiä, kotisairaanhoitopalveluja sekä henkilökohtaisen terveydentilan seurantajärjestelmiä. Tämän ohjelman mukaista toimintaa koskevat rahoitushakemukset voidaan ottaa huomioon. Seuraava sähköistä terveydenhuoltoa koskeva ehdotuspyyntö julkaistaan todennäköisesti vuoden 2004 loppupuolella. Lisätietoa IST-ohjelmaan kuuluvista sähköistä terveydenhuoltoa koskevista toimista ja ehdotuspyynnöstä on saatavana komission tietoyhteiskunnan pääosaston www-sivustolla (3).

| 3. | Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma (2003—2008), joka hyväksyttiin vuonna 2002, on keskeisessä asemassa EU:n terveysstrategian kehittämiseen annettavan taloudellisen tuen ja teknisen asiantuntemuksen osalta. Vuosiksi 2003—2008 sille on varattu 312 miljoonan euron määrärahat. Valmisteilla on uusi komission tiedonanto yhteisön terveysstrategiasta, johon sisältyy etenemissuunnitelma vuoteen 2010 asti. |
| --- | --- |

3.

Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma (2003—2008), joka hyväksyttiin vuonna 2002, on keskeisessä asemassa EU:n terveysstrategian kehittämiseen annettavan taloudellisen tuen ja teknisen asiantuntemuksen osalta. Vuosiksi 2003—2008 sille on varattu 312 miljoonan euron määrärahat. Valmisteilla on uusi komission tiedonanto yhteisön terveysstrategiasta, johon sisältyy etenemissuunnitelma vuoteen 2010 asti.

---

(1)  KOM(2000)285.

(2)  Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003—2008) hyväksymisestä 23. syyskuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, EYVL L 271, 9.10.2002.

(3)  http://europa.eu.int/information_society/eeurope/2005/all_about/ehealth/index_en.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/371 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/371

---

(2004/C 84 E/0429)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0354/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Varat monitoimitalon rakentamiseen

Frosinonen maakunnan Fiuggin kunta on sitoutunut rakentamaan nykyaikaisen monitoimitalon, johon mahtuu yli 2 000 henkeä ja jossa voidaan esittää näytelmiä ja musiikkia, josta voidaan lähettää televisiolähetyksiä ja jossa voidaan järjestää kongresseja ja näyttelyjä.

Hankkeessa ehdotetaan Parco della Fonte Anticolana -puistossa sijaitsevan nykyisen Teatro delle Fonti -teatterin laajentamista ja korjaamista tarkoitukseen sopivaksi sekä sijaintipaikan ympäristön puhdistamista ja ennallistamista.

Tällainen keskus nimittäin toisi ympäri vuoden huomattavasti lisäarvoa kaikkeen Fiuggin kylpylä-keskukseen liittyvään toimintaan.

Lisäksi näin luotaisiin uusia työpaikkoja ja hyödynnettäisiin entistä paremmin kyseistä Keski-Italian aluetta myös edellä mainitun puiston ansiosta.

Voiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mitä toimia ja ohjelmia on suunniteltu tällaisten aloitteiden rahoittamiseen? |
| --- | --- |

1.

Mitä toimia ja ohjelmia on suunniteltu tällaisten aloitteiden rahoittamiseen?

| 2. | Onko Euroopan unionissa muita vastaavia aloitteita? |
| --- | --- |

2.

Onko Euroopan unionissa muita vastaavia aloitteita?

| 3. | Voisiko komissio toimia tällaisen aloitteen suojelijana? |
| --- | --- |

3.

Voisiko komissio toimia tällaisen aloitteen suojelijana?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Lazion aluetta koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan, jota rahoitetaan osittain Euroopan kehitysrahastosta jaksolla 2000—2006, perusteella on mahdollista toteuttaa arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainitunkaltaisia toimia (matkailun kannalta merkityksellisten kulttuuripalvelujen rakenteet) toimintalinjan III (paikallisjärjestelmien hyödyntäminen) puitteissa; erityisesti tulee kyseeseen toimenpide III.2, jossa tavoitteena on matkailun, kulttuurin ja ympäristön kannalta merkityksellisten alueiden hyödyntäminen).

Tällaisten toimien täytäntöönpano kuuluu aluehallinnon toimivaltaan. Aluehallinto toimii ohjelman hallintoviranomaisena, missä ominaisuudessa se vastaa hankkeiden valinnasta. Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaakin kääntyä hallintoviranomaisen puoleen saadakseen selville, voitaisiinko tämän ehdottamaa hanketta rahoittaa Lazion alueohjelmasta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/372 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/372

---

(2004/C 84 E/0430)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0355/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Nuorten taiteilijoiden tukemiseen tarkoitetut varat

Frosinonen maakunnan Alatrin kaupungissa toimiva ”Prometeo” -kulttuuriyhdistys on jo vuosien ajan edistänyt ja tehnyt tunnetuksi kansainvälistä taide- ja kirjallisuuspalkintoa, jonka yhtenä tavoitteena on levittää erilaisia kulttuureja ja perinteitä Euroopan unionin eri jäsenvaltioista kotoisin olevien eri alojen kuvataiteilijoiden ja kuvanveistäjien töiden avulla.

Palkinto perustuu vuosittain päätettävään erityisteemaan liittyvän taideteoksen toteuttamiseen tarkoitukseen kulloinkin parhaiten soveltuvalla tekniikalla.

Koko aloitteen tarkoituksena on edistää kulttuurin levitystä kansallisten rajojen yli sekä taiteilijoiden ja töiden liikkuvuutta Kulttuuri 2000 -ohjelman tavoitteiden mukaisesti.

Voiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mitä toimia ja ohjelmia on suunniteltu tällaisten aloitteiden rahoittamiseen Kulttuuri 2000 -ohjelmasta? |
| --- | --- |

1.

Mitä toimia ja ohjelmia on suunniteltu tällaisten aloitteiden rahoittamiseen Kulttuuri 2000 -ohjelmasta?

| 2. | Onko Euroopan unionissa muita vastaavia aloitteita? |
| --- | --- |

2.

Onko Euroopan unionissa muita vastaavia aloitteita?

| 3. | Kuuluuko tämä ala vuoden 2004 painopistealoihin? |
| --- | --- |

3.

Kuuluuko tämä ala vuoden 2004 painopistealoihin?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

| 1. | ja 2. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut kirjalliseen kysymykseen E-0938/03 (1). |
| --- | --- |

1.

ja 2. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut kirjalliseen kysymykseen E-0938/03 (1).

| 3. | Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ehdotuspyyntö hankkeisiin, jotka toteutetaan vuonna 2004, päättyi 30. lokakuuta 2003 vuosittaisten hankkeiden ja 14. marraskuuta 2003 monivuotisten hankkeiden osalta. |
| --- | --- |

3.

Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ehdotuspyyntö hankkeisiin, jotka toteutetaan vuonna 2004, päättyi 30. lokakuuta 2003 vuosittaisten hankkeiden ja 14. marraskuuta 2003 monivuotisten hankkeiden osalta.

---

(1)  EUVL C 242 E, 9.10.2003, s. 212.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/372 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/372

---

(2004/C 84 E/0431)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0356/04

esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE), Giorgio Ruffolo (PSE), Guido Sacconi (PSE) ja Walter Veltroni (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ternin terästeollisuuden kriisi

Thyssen Krupp (TK) -yhtiön laatimasta teknisestä suunnitelmasta ilmenee, että yhtiö on päättänyt sulkea Italiassa sijaitsevan Ast Ternin magneettiterästehtaan, mikä johtaa 900 työpaikan häviämiseen kyseiseltä alueelta. Magneettiteräksen merkitys on ratkaiseva Ternin terästeollisuuden yleiselle tasapainolle tuotannon rakenteiden ja yhteisvaikutusten sekä työllisyysvaikutusten kannalta.

TK oli sitoutunut kehittämään Ternistä kidesuunnattujen magneettiterästen eurooppalaisen osaamiskeskuksen.

Tuoteyksikkökohtaisilta kustannuksiltaan Ternin tehdas kuuluu yhtiön Euroopan tehtaista edullisimpiin. Muun muassa tavoitteen 2 seutukuntasopimusta koskevista yhteisön rahastoista ja ESR:sta on tehty merkittäviä julkisia investointeja paikallisen sektorin ja infrastruktuurien kehittämiseen sekä ammattikoulutukseen, ja Ast/TK on voinut hyötyä niistä suoraan ja välillisesti.

Aikooko komissio edistää välittömiä aloitteita TK:n Ternin toimipaikan magneettiteräsosaston sulkemisen välttämiseksi?

Aikooko komissio omaksua määrätietoisemman strategian suhteessa teollisuuden rakenneuudistuksiin ja niiden sosiaalisiin vaikutuksiin, jotta estettäisiin niistä työllisyyteen ja työoloihin sekä aluesuunnitteluun aiheutuvat kielteiset vaikutukset?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/373 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/373

---

(2004/C 84 E/0432)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0390/04

esittäjä(t): Francesco Rutelli (ELDR) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Magneettista terästä valmistavan AST di Ternin laitoksen sulkeminen

Thyssen Krupp -yhtiö (TK) on ilmoittanut sulkevansa Italiassa sijaitsevan, magneettista terästä valmistavan AST di Ternin laitoksen. Kyseisessä laitoksessa tuotettavan magneettisen teräksen hinta-laatusuhde tuoteyksikköä kohti on Euroopan parhaimpia.

| 1. | Voiko komissio tehdä edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ehdotuksia, joiden avulla voitaisiin välttää Ternin laitoksen sulkeminen? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio tehdä edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ehdotuksia, joiden avulla voitaisiin välttää Ternin laitoksen sulkeminen?

| 2. | Aikooko komissio tukea toimia työntekijöille tiedottamisen ja heidän osallistumisensa lisäämiseksi liiketoimintavalintojen ollessa kyseessä, jotta vastaisuudessa voitaisiin välttää yritysten uudelleenjärjestelyä koskevista äkkinäisistä päätöksistä aiheutuvat kielteiset seuraukset? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio tukea toimia työntekijöille tiedottamisen ja heidän osallistumisensa lisäämiseksi liiketoimintavalintojen ollessa kyseessä, jotta vastaisuudessa voitaisiin välttää yritysten uudelleenjärjestelyä koskevista äkkinäisistä päätöksistä aiheutuvat kielteiset seuraukset?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/373 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/373

---

(2004/C 84 E/0433)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0395/04

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Toimet Ternin terästehtaan lakkauttamisen välttämiseksi

Saksalaisen monikansallisen yhtiön Thyssen Kruppin omistama Ternin terästehdas on yksi Euroopan terästeollisuuden alan tärkeimmistä tuotantolaitoksista.

Saksalaisyhtiö on ilmoittanut aikovansa lakkauttaa Ternin tehtaan, joka on Italian ainoa magneettista terästä valmistava tehdas.

Voiko komissio edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ryhtyä kaikkiin mahdollisiin toimiin pelastaakseen kyseisen pitkälle erikoistuneen teollisuuslaitoksen, joka työllistää useita tuhansia työntekijöitä, joista tuhat — kun otetaan huomioon myös alihankintateollisuus — on vaarassa menettää pian työpaikkansa?

Stavros Dimasin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0356/04, E-0390/04 ja E-0395/04

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio haluaa kiinnittää arvoisien parlamentin jäsenten huomion vastaukseensa (1), jonka se antoi yhteisesti kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04 (Luciana Sbarbati), P-0388/04 (Roberta Angelilli) ja P-0445/04 (Mario Clemente Mastella). Komissio on joka tapauksessa tyytyväinen, että laitosten sulkematta jättämisestä näytetään päästyn sopimukseen.

---

(1)  Katso sivu 206.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/374 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/374

---

(2004/C 84 E/0434)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0360/04

esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Luettelopalveluiden jättäminen yleispalveluvelvollisuuksien ulkopuolelle

Italian hallitus hyväksyi syyskuussa 2003 asetuksen sähköistä viestintää koskevista käytännesäännöistä, jolla se panee täytäntöön direktiivit 2002/19/EY (1) (käyttöoikeusdirektiivi), 2002/20/EY (2) (valtuutusdirektiivi), 2002/21/EY (3) (puitedirektiivi) ja 2002/22/EY (4) (yleispalveludirektiivi).

Uusien käytännesääntöjen mukaan

| a) | luettelopalvelut (jotka tunnetaan Italiassa Telecom Italian tarjoamana ”12-palveluna”) jäävät yleispalvelujärjestelmän kattamien palvelujen ulkopuolelle (käytännesääntöjen 55 artikla), |
| --- | --- |

a)

luettelopalvelut (jotka tunnetaan Italiassa Telecom Italian tarjoamana ”12-palveluna”) jäävät yleispalvelujärjestelmän kattamien palvelujen ulkopuolelle (käytännesääntöjen 55 artikla),

| b) | hallitus vastaa televiestintäviranomaisten kautta yleispalvelujärjestelmään sisällytettävien palvelujen säännöllisestä uudelleentarkastelusta (käytännesääntöjen 65 artikla). |
| --- | --- |

b)

hallitus vastaa televiestintäviranomaisten kautta yleispalvelujärjestelmään sisällytettävien palvelujen säännöllisestä uudelleentarkastelusta (käytännesääntöjen 65 artikla).

| — | Yleispalveludirektiivissä 2002/22/EY säädetään (5 ja 25 artikla), että luettelotietojen tarjoaminen kuuluu yleispalveluun (tämä vahvistetaan myös Italian televiestintäviranomaisten huhtikuussa 2003 tekemässä päätöksessä 103/03/CONS, kun siinä viitataan ”12-palveluun”). Direktiivin 2002/22/EY 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että palvelut ovat ”kaikkien loppukäyttäjien saatavilla tietyn laatuisina maantieteellisestä sijainnista riippumatta ja kansalliset erityisolosuhteet huomioon ottaen kohtuuhintaan”. |
| --- | --- |

—

Yleispalveludirektiivissä 2002/22/EY säädetään (5 ja 25 artikla), että luettelotietojen tarjoaminen kuuluu yleispalveluun (tämä vahvistetaan myös Italian televiestintäviranomaisten huhtikuussa 2003 tekemässä päätöksessä 103/03/CONS, kun siinä viitataan ”12-palveluun”). Direktiivin 2002/22/EY 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että palvelut ovat ”kaikkien loppukäyttäjien saatavilla tietyn laatuisina maantieteellisestä sijainnista riippumatta ja kansalliset erityisolosuhteet huomioon ottaen kohtuuhintaan”.

| — | Lisäksi direktiivin 2002/22/EY 15 artiklassa säädetään, että komissio (eikä jäsenvaltioiden hallitukset) tarkastelee säännöllisesti uudelleen yleispalvelun laajuutta ja että uudelleentarkastelu perustuu yhteiskunnalliseen, taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen. |
| --- | --- |

—

Lisäksi direktiivin 2002/22/EY 15 artiklassa säädetään, että komissio (eikä jäsenvaltioiden hallitukset) tarkastelee säännöllisesti uudelleen yleispalvelun laajuutta ja että uudelleentarkastelu perustuu yhteiskunnalliseen, taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen.

| — | Edellä kohdassa a) mainittu seikka on sitäkin vakavampi, kun todetaan, että ”12-palvelun” hinta on marraskuun ja tammikuun välisenä aikana jatkuvasti noussut ja yksityisten kuluttajien kohdalla lähes kaksinkertaistunut. |
| --- | --- |

—

Edellä kohdassa a) mainittu seikka on sitäkin vakavampi, kun todetaan, että ”12-palvelun” hinta on marraskuun ja tammikuun välisenä aikana jatkuvasti noussut ja yksityisten kuluttajien kohdalla lähes kaksinkertaistunut.

Onko komissio samaa mieltä siitä, että edellä kohdissa a) ja b) mainittujen seikkojen perusteella ”sähköistä viestintää koskevat käytännesäännöt” rikkovat yleispalvelusta annettua direktiiviä 2002/22/EY?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla (yleispalveludirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/22/EY, jäljempänä yleispalveludirektiivi, 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että kaikkien loppukäyttäjien, myös maksullisten yleisöpuhelimien käyttäjien, saatavilla on oltava vähintään yksi kattava numerotiedotuspalvelu (puhelinluettelopalvelu). Koska tämä palvelu kuuluu yleispalveiudirektiivin soveltamisalaan, palvelun on oltava saatavilla tietyn laatutason mukaisena ja kohtuuhintaisena. Italian tapauksesta ”Codice delle Communicazione Elettronichen” (jäljempänä Codice) 55 artiklassa todetaan, että tarjolla on useita numerotiedotuspalveluja, jotka vastasivat yllä mainittuja kriteerejä. Lisäksi Codicessa mahdollistetaan kuuden kuukauden välein markkinatilanteen uudelleentarkastelu ja valtuutetaan viestintäministeriö tarvittaessa määräämään nimetylle yritykselle (tai nimetyille yrityksille) relevantteja velvoitteita.

Tällä hetkellä Italiassa loppukäyttäjät voivat valita kahden tai kolmen eri numerotiedotuspalveluita tarjoavan operaattorin välillä. He voivat käyttää Telecom Italian tarjoamaa palvelua (numero 12), Seat Pagine Giallen tarjoamaa palvelua (numero 892424) tai oman puhelinpalvelujen tarjoajan palvelua (numero 412) (kahdessa viimeksi mainitussa tapauksessa kyse on laajennetuista numerotiedotuspalveluista, joissa on mahdollista saada muutakin tietoa kuin pelkkä puhelinnumero).

Ennen kuin Codice astui voimaan, numerotiedotuspalveluista vastasi Telecom Italia (numero 12) valtakunnallisena puhelinpalvelujen tarjoajana. Palvelujen nykyisillä ehdoilla interaktiivisen ääninauha-palvelun hinta on suurin piirtein sama kuin aikaisemminkin (eli 0,50 euroa tiedosta) ja se kaksinkertaistuu, jos puhelunvälittäjän apua tarvitaan.

Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen toiseen osaan, Codicen 65 artiklassa määrätään, että ministeriö tarkastelee vuosittain uudelleen yleispalvelujen vaatimusten soveltamista määritelläkseen, mihin palveluihin niitä on sovellettava. Yleispalveludirektiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on määritettävä tehokkain ja asianmukaisin tapa varmistaa yleispalvelun toteuttaminen puolueettomuuden, avoimuuden, syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita noudattaen. Näin ollen näyttää olevan täysin asianmukaista ja jopa toivottavaa, että kansalliset viranomaiset määräajoin tarkastelevat ehtoja, jotka ovat vaikuttaneet niiden aikaisempiin päätöksiin. Codicessa myös ilmoitetaan selvästi, että uudelleentarkastelu perustuu mm. siihen kantaan, jonka komissio on ottanut yleispalveludirektiivin 15 artiklaan perustuvassa määräajoin tehtävässä uudelleentarkastelussa.

Komissio jatkaa sen valvontaa, miten jäsenvaltiot, Italia mukaan luettuna, jatkavat yleispalveludirektiivin noudattamista, ja mikäli ne eivät noudata sitä, komissio saattaa ehdottaa rikkomista koskevan menettelyn käynnistämistä saadakseen tuomioistuimen päätöksen siitä, onko kyseessä rikkominen. Kuten parlamentin jäsen varmasti on tietoinen, ainoastaan tuomioistuimella on toimivalta päättää, tapahtuuko saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä lainsäädännön mukaisesti. Komissio aikoo erityisesti valvoa tilannetta Italian viranomaisten määräajoin suorittaman uudelleentarkastelun osalta, joka koskee ehtoja, joilla näitä palveluja tarjotaan, jotta puolueettomuuden, avoimuuden, syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita noudatetaan.

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

(2)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

(3)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

(4)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/375 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/375

---

(2004/C 84 E/0435)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0361/04

esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Irlannin juomaveden fluoraus

| 1. | Voiko komissio vahvistaa, että ympäristöasioiden pääosasto on vastaanottanut moitteita Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalta, koska Irlannin julkisissa vesiohjelmissa on erittäin vakavia ja jatkuvia ongelmia (1) etenkin Huorattujen vesivarojen liiallisten alumiinipitoisuuksien muodossa? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio vahvistaa, että ympäristöasioiden pääosasto on vastaanottanut moitteita Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalta, koska Irlannin julkisissa vesiohjelmissa on erittäin vakavia ja jatkuvia ongelmia (1) etenkin Huorattujen vesivarojen liiallisten alumiinipitoisuuksien muodossa?

| 2. | Voiko komissio kertoa, mitä tutkimuksia se on tehnyt tämän vakavan tilanteen johdosta Galwayn alueen ja niiden 42 vesipiirin suhteen, jotka Huoraavat vesijohtovetensä ja joissa veden laillinen alumiinipitoisuus ylittyy säännöllisesti juomaveden laatua vuonna 2001 mittaavan ympäristöviraston tutkimuksen mukaan? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio kertoa, mitä tutkimuksia se on tehnyt tämän vakavan tilanteen johdosta Galwayn alueen ja niiden 42 vesipiirin suhteen, jotka Huoraavat vesijohtovetensä ja joissa veden laillinen alumiinipitoisuus ylittyy säännöllisesti juomaveden laatua vuonna 2001 mittaavan ympäristöviraston tutkimuksen mukaan?

| 3. | Miksi näitä Irlannin juomaveden laatua koskevia moitteita ei käsitelty osana juomavesidirektiivin tarkastelua ja mahdollista uudistamista ennen sen täytäntöönpanoa vuonna 2003? |
| --- | --- |

3.

Miksi näitä Irlannin juomaveden laatua koskevia moitteita ei käsitelty osana juomavesidirektiivin tarkastelua ja mahdollista uudistamista ennen sen täytäntöönpanoa vuonna 2003?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

| 1. ja 2. | Arvoisa parlamentin jäsen näyttää viittaavan kolmeen eri juomaveden saastumista koskevaan tapaukseen Irlannissa. Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle esitetyt vetoomukset 333/98, 661/2000 ja 1497/2002 koskivat Galwayn kreivikunnassa sijaitsevan Carraroen kaupungin juomaveden mikrobiologista kontaminaatiota, Kilkennyssä sijaitsevan Troyswoodin kaupungin juomaveden mikrobiologista kontaminaatiota ja korkeaa alumiinipitoisuutta sekä leväesiintymiä Lough Guitanessa, Kerryn kreivikunnan juomavesivarastossa. Irlannin julkisen vedenjakelun vakavin ja sitkein ongelma on mikrobiologinen kontaminaatio. Se on vaikuttanut moniin julkisiin vedenjakelujärjestelmiin, myös Carraroessa ja Troyswoodissa, mutta vakavimmat ongelmat liittyvät Irlannin yksityisiin vesivarastoihin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut asiasta tuomion Irlantia vastaan (2). Komissio on ollut yhteydessä Irlannin viranomaisiin varmistaakseen, että mikrobiologiseen kontaminaatioon liittyvät ongelmat saadaan poistettua ja että yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota aletaan panna mahdollisimman kiireesti täytäntöön. Juomaveden Huoraamista ei näissä vetoomuksissa mainita lainkaan eikä asiasta myöskään ole valitettu Irlannin viranomaisille. |
| --- | --- |

1. ja 2.

Arvoisa parlamentin jäsen näyttää viittaavan kolmeen eri juomaveden saastumista koskevaan tapaukseen Irlannissa. Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle esitetyt vetoomukset 333/98, 661/2000 ja 1497/2002 koskivat Galwayn kreivikunnassa sijaitsevan Carraroen kaupungin juomaveden mikrobiologista kontaminaatiota, Kilkennyssä sijaitsevan Troyswoodin kaupungin juomaveden mikrobiologista kontaminaatiota ja korkeaa alumiinipitoisuutta sekä leväesiintymiä Lough Guitanessa, Kerryn kreivikunnan juomavesivarastossa. Irlannin julkisen vedenjakelun vakavin ja sitkein ongelma on mikrobiologinen kontaminaatio. Se on vaikuttanut moniin julkisiin vedenjakelujärjestelmiin, myös Carraroessa ja Troyswoodissa, mutta vakavimmat ongelmat liittyvät Irlannin yksityisiin vesivarastoihin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut asiasta tuomion Irlantia vastaan (2). Komissio on ollut yhteydessä Irlannin viranomaisiin varmistaakseen, että mikrobiologiseen kontaminaatioon liittyvät ongelmat saadaan poistettua ja että yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota aletaan panna mahdollisimman kiireesti täytäntöön. Juomaveden Huoraamista ei näissä vetoomuksissa mainita lainkaan eikä asiasta myöskään ole valitettu Irlannin viranomaisille.

| 3. | Uudessa juomavesidirektiivissä (3) vahvistetaan laatustandardit muun muassa mikrobiologisille muuttujille, alumiinille ja fluoridille. Ne perustuvat tieteellisiin tutkimuksiin ja komission kemiallisten yhdisteiden toksisuutta tutkivan tieteellisen komitean lausuntoihin ja ovat Maailman terveysjärjestön (WHO) suosittelemien arvojen mukaisia (4). Direktiivissä vahvistetut arvot vastaavat myös WHO:n uusimpia ohjeita vuodelta 2003.
  Komissio seuraa aktiivisesti juomavesialan kehitystä, ja se järjesti lokakuussa 2003 tätä aihetta käsittelevän seminaarin. Seminaariin osallistui paljon asiantuntijoita kaikkialta Euroopan unionista, myös uusista jäsenvaltioista, sekä Maailman terveysjärjestön, korkeakoulujen, hallintoviranomaisten ja julkisten laitosten, vedentoimittajien ja teollisuuden sekä kansalaisjärjestöjen edustajia, ja siellä käsiteltiin muun muassa mikrobiologisiin ja kemiallisiin muuttujiin (myös fluoridiin) liittyviä kysymyksiä. Fluoridiarvojen osalta nykyinen pitoisuus, 1,5 milligrammaa litralta (mg/l), on todettu riittävän turvalliseksi, ja keinotekoisesti Huorattuun veteen on suositeltu alempaa arvoa, 1,0 mg/l. Yleisesti ollaan sitä mieltä, ettei vuonna 1998 annettua direktiiviä ole lähiaikoina tarpeen tarkistaa. |
| --- | --- |

3.

Uudessa juomavesidirektiivissä (3) vahvistetaan laatustandardit muun muassa mikrobiologisille muuttujille, alumiinille ja fluoridille. Ne perustuvat tieteellisiin tutkimuksiin ja komission kemiallisten yhdisteiden toksisuutta tutkivan tieteellisen komitean lausuntoihin ja ovat Maailman terveysjärjestön (WHO) suosittelemien arvojen mukaisia (4). Direktiivissä vahvistetut arvot vastaavat myös WHO:n uusimpia ohjeita vuodelta 2003.

Komissio seuraa aktiivisesti juomavesialan kehitystä, ja se järjesti lokakuussa 2003 tätä aihetta käsittelevän seminaarin. Seminaariin osallistui paljon asiantuntijoita kaikkialta Euroopan unionista, myös uusista jäsenvaltioista, sekä Maailman terveysjärjestön, korkeakoulujen, hallintoviranomaisten ja julkisten laitosten, vedentoimittajien ja teollisuuden sekä kansalaisjärjestöjen edustajia, ja siellä käsiteltiin muun muassa mikrobiologisiin ja kemiallisiin muuttujiin (myös fluoridiin) liittyviä kysymyksiä. Fluoridiarvojen osalta nykyinen pitoisuus, 1,5 milligrammaa litralta (mg/l), on todettu riittävän turvalliseksi, ja keinotekoisesti Huorattuun veteen on suositeltu alempaa arvoa, 1,0 mg/l. Yleisesti ollaan sitä mieltä, ettei vuonna 1998 annettua direktiiviä ole lähiaikoina tarpeen tarkistaa.

---

(1)  Ks. PE 329.242.

(2)  Asia C-316/00, komissio v. Irlanti, tuomio 14. marraskuuta 2003.

(3)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998).

(4)  Guidelines for Drinking Water Quality, 2. (Geneve, 1993—1997) ja 3. painos (Geneve, 2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/376 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/376

---

(2004/C 84 E/0436)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0363/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Valitus P2000/4974

Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa käsittelyä on valitus P2000/4974, joka koskee Galwayssa sijaitsevan Eyre Squaren uudistusehdotusten ympäristövaikutusten arviointia? Mihin johtopäätöksiin komissio on tullut ja milloin se arvelee tekevänsä lopullisen päätöksen asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Valitus liittyi Galwayn keskusaukion Eyre Squaren kunnostustöistä koostuvaan kaupunkialueen kehityshankkeeseen, jolle ei ollut toteutettu ympäristövaikutusten arviointia (YVA). Irlannin viranomaiset vahvistivat, että hankkeelle oli tehty YVA. Koska direktiiviä 85/337/ETY (1) ei voitu katsoa rikotun, valituksen käsittely päätettiin.

---

(1)  Direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985 tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985), sellaisena kuin sen on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997.).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/377 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/377

---

(2004/C 84 E/0437)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Pakkausjätedirektiivi ja Irlanti

Millaisen vastauksen komissio sai Irlannin hallitukselta joulukuussa 2002 lähettämäänsä perusteltuun lausuntoon (komission lehdistötiedote IP/02/1922), jossa todettiin, että Irlanti ei ole asianmukaisesti pannut täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/62/EY (1) pakkauksista ja pakkausjätteistä?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissio antoi Irlannille 19. joulukuuta 2002 perustellun lausunnon pakkauksista ja pakkausjätteistä joulukuun 20 päivänä 1994 annetusta parlamentin ja neuvoston direktiivistä (2), koska sen mielestä ne säännökset, joilla Irlanti saattoi direktiivin vaatimukset osaksi kansallista lainsäädäntöään, eivät olleet riittäviä direktiivin 6 artiklan mukaisten hyödyntämis- ja kierrätystavoitteiden saavuttamiseksi vuoden 2005 loppuun mennessä. Irlanti ilmoitti kesäkuussa 2003 toimista, joilla se vahvisti lainsäädäntöään suhteessa 6 artiklaan. Tämän seurauksena komissio päätti rikkomismenettelyn.

---

(1)  EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10.

(2)  EYVL L 365, 31.12.1994.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/377 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/377

---

(2004/C 84 E/0438)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0365/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivi jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta

Onko komissio saanut Irlannin hallitukselta vastauksen Irlannille ja viidelle muulle jäsenvaltiolle kesäkuussa 2002 lähettämäänsä perusteltuun lausuntoon (komission lehdistötiedote IP/02/944), joka koski jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annettua komission direktiiviä 2000/52/EY (1)?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Irlanti vastasi 26. elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellään komission 26. kesäkuuta 2002 antamaan perusteltuun lausuntoon. Vastauksessaan Irlanti totesi noudattavansa jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun komission direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta 26 päivänä heinäkuuta 2000 annettua komission direktiiviä 2000/52/EY olennaisilta osiltaan, lukuun ottamatta vaatimusta ilmoittaa asiaankuuluvat säännökset komissiolle.

Lisäksi Irlanti vahvisti erityisesti, että kyseinen direktiivi oli saatettu kaikkien sen soveltamisalaan kuuluvien asianomaisten valtiollisten elinten tietoon, jotka siis olivat tietoisia direktiivistä ja velvollisuudestaan noudattaa sitä.

Irlannin viranomaisten mukaan asianomaiset elimet noudattivat täysin direktiivin säännöksiä, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

| — | Córas lompair Éireann Group -yhtiön (CIE) ei edellytetty noudattavan direktiiviä ennen vuotta 2003. |
| --- | --- |

—

Córas lompair Éireann Group -yhtiön (CIE) ei edellytetty noudattavan direktiiviä ennen vuotta 2003.

| — | Radio Telefis Éireann -yhtiö (RTE) asetettiin vuonna 2001 hyväksytyssä lainsäädännössä tiettyjä vaatimuksia ja asiasta vastaavalle ministerille annettiin valtuudet, jotka liittyvät RTE:n velvoitteeseen pitää direktiivissä edellytettyä erillistä kirjanpitoa. Kyseisiin vaatimuksiin kuuluu säännös, jolla pyrittiin selventämään RTE:n julkisen palvelun tehtävää ja sitä, kuinka lupamaksutuloja voidaan käyttää ja kuinka niistä pidetään kirjaa. Vaatimuksiin kuului myös, ettei RTE saa käyttää lupamaksuista tai julkiseen yleisradiotoimintaan kuuluvista palveluista kertyviä tuloja tarjotakseen kaupallisia kanavia ja että sen on laadittava tässä yhteydessä erillinen kirjanpito. Irlanti huomautti vielä, että RTE on parhaillaan tekemässä muutoksia kirjanpitojärjestelmiinsä voidakseen noudattaa paremmin komission direktiiviä. |
| --- | --- |

—

Radio Telefis Éireann -yhtiö (RTE) asetettiin vuonna 2001 hyväksytyssä lainsäädännössä tiettyjä vaatimuksia ja asiasta vastaavalle ministerille annettiin valtuudet, jotka liittyvät RTE:n velvoitteeseen pitää direktiivissä edellytettyä erillistä kirjanpitoa. Kyseisiin vaatimuksiin kuuluu säännös, jolla pyrittiin selventämään RTE:n julkisen palvelun tehtävää ja sitä, kuinka lupamaksutuloja voidaan käyttää ja kuinka niistä pidetään kirjaa. Vaatimuksiin kuului myös, ettei RTE saa käyttää lupamaksuista tai julkiseen yleisradiotoimintaan kuuluvista palveluista kertyviä tuloja tarjotakseen kaupallisia kanavia ja että sen on laadittava tässä yhteydessä erillinen kirjanpito. Irlanti huomautti vielä, että RTE on parhaillaan tekemässä muutoksia kirjanpitojärjestelmiinsä voidakseen noudattaa paremmin komission direktiiviä.

Lisäksi Irlanti totesi, että kaikki yksityiset tahot, jotka tällä hetkellä nauttivat erityis- tai yksinoikeuksia tai joille on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen, kuuluvat direktiivin 4 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Irlannin mukaan kaikkia ministeriöitä on kehotettu huolehtimaan tulevaisuudessa siitä, että direktiivin soveltamisalaan mahdollisesti myöhemmin kuuluvat tahot saavat viipymättä tiedon direktiivistä ja sen noudattamisvelvoitteesta.

Komissio katsoo, että Irlannin kirje ei täytä riittäviä oikeudellisia edellytyksiä, jotta komissio voisi sen perusteella varmistaa maan noudattavan velvoitteitaan kaikilta osin. Irlanti ei esimerkiksi pystynyt nimeämään direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säädöksiä (siis ilmoittamaan kunkin säädöksen täydellistä nimeä ja virallisia julkaisutietoja) eikä toimittamaan täydellistä luetteloa asiaankuuluvista toimenpiteistä.

Koska Irlanti edelleenkin rikkoo täytäntöönpano- ja ilmoittamisvelvoitettaan, komissio katsoi EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla olevansa velvollinen saattamaan asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi (asia C-99/03).

---

(1)  EYVL L 193, 29.7.2000, s. 75.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/378 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/378

---

(2004/C 84 E/0439)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0367/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Irlannin eläinkokeet

Millaisen vastauksen komissio sai Irlannin hallitukselta kesäkuussa 2002 lähettämäänsä perusteltuun lausuntoon (komission lehdistötiedote IP/02/946), jossa todettiin, että Irlanti ei ole noudattanut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vuonna 2001 antamaa tuomiota eläinkoedirektiivin (neuvoston direktiivi 86/609/ETY (1)) noudattamisesta Irlannissa?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Komissio antoi Irlannille 27. kesäkuuta 2002 EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisen perustellun lausunnon, koska Irlanti ei ollut pannut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen lokakuun 18 päivänä 2001 asiassa C-354/99 (komissio vastaan Irlanti) antamaa tuomiota täytäntöön eikä noudattanut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklaa. Asia koski neuvoston kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä marraskuun 24 päivänä 1986 (2) annettua direktiiviä 86/609/ETY. Irlanti ilmoitti joulukuussa 2002 lainsäädännöllisistä muutoksista, joilla se toteutti tuomiossa vaaditut toimenpiteet. Tämän seurauksena rikkomista koskeva menettely päätettiin.

---

(1)  EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

(2)  EYVL L 358, 18.12.1986.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/379 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/379

---

(2004/C 84 E/0440)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0368/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Irlannin hallituksen antamat sakot ja Seveso II -direktiivi

Miten Irlannin hallitus on vastannut 18. heinäkuuta 2003 julkistettuun perusteltuun lausuntoon (IP/03/1048), joka koski Irlannin hallituksen päätöstä sakottaa kansalaisiaan näiden ilmaistua mielipiteensä kehityksestä, joka koskee vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta annetussa Seveso II -direktiivissä (neuvoston direktiivi 96/82/EY (1)) määriteltyjä suuria tuotantolaitoksia?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asiassa?

---

(1)  EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/379 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/379

---

(2004/C 84 E/0441)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Väestön kuuleminen Seveso II -direktiivin mukaisten pelastussuunnitelmien valmistelussa

Miten Irlannin hallitus on vastannut 18. heinäkuuta 2003 annettuun perusteltuun lausuntoon (IP/03/1048), joka koski väestön riittävän kuulemisen laiminlyöntiä, kun Irlannin hallitus valmisteli pelastussuunnitelmia, joita edellytetään vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta annetussa Seveso II -direktiivissä (neuvoston direktiivi 96/82/EY (1))?

Mihin toimiin komissio aikoo nyt ryhtyä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0368/04 ja E-0369/04

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio antoi Irlannille 11. kesäkuuta 2003 perustellun lausunnon vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annetusta neuvoston direktiivistä 96/82/EY, koska sen mielestä ne säännökset, joilla Irlanti saattoi direktiivin vaatimukset osaksi kansallista lainsäädäntöään, eivät olleet direktiivin 11, 12 ja 13 artikloiden mukaisia. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat ongelmat liittyvät 11 artiklaan (väestön kuuleminen ulkoisia pelastussuunnitelmia tehtäessä) ja 13 artiklaan (väestön oikeus ilmaista mielipiteensä tietyistä rakennushankkeista). Irlanti ilmoitti syyskuussa 2003 lainsäädäntötoimista, joilla se toteutti 11 artiklan vaatimukset (2). Tämä näyttää korjaavan Irlannin tähänastisen lainsäädännön heikkoudet. Irlannin kanta osallistumismaksuihin ei ole muuttunut. Komissio käsittelee vielä Irlannin vastausta direktiivin 12 artiklaan.

---

(1)  EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13.

(2)  S.I. Nro 402, 2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/380 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/380

---

(2004/C 84 E/0442)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0372/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Toimittaja Alexander Podrabinekin kuulustelu

Interfax ja Lenta.ru tiedottivat 27. tammikuuta, että venäläinen toisinajattelija ja entinen poliittinen vanki Alexander Podrabinek, joka on tällä hetkellä Prima Human Rights Information -uutistoimiston päätoimittaja, on saanut Venäjän federaation tiedustelupalvelulta (FSB) haasteen saapua moskovalaiseen Lefortovon vankilaan kuulusteltavaksi. Podrabinek, joka on myös Express-Kronika-sanomalehden päätoimittaja, on sanonut, että tämä haaste liittyy todennäköisesti FSB:n viime joulukuussa takavarikoimaan 4 376 kirjaan nimeltään ”FSB fiche en l'air la Russie”. Kirjan on kirjoittanut Alexander Litvinenko, FSB:n entinen upseeri ja maasta loikanneen liikemies Boris Berezovskin yhtiökumppani, yhdessä historioitsija Juri Felštinskin kanssa (katso myös radiokanava RFE/RL Newsline, 30. joulukuuta 2003). Kirja väittää, että FSB oli vastuussa peräkkäisistä kerrostaloihin tehdyistä pommiattentaateista, jotka tappoivat yli 300 henkilöä vuonna 1999 ja joita Venäjä käytti tekosyynä käynnistääkseen sotilaallisen hyökkäyksen Tšetšenian tasavaltaan. Podrabinekin mukaan Prima-toimisto oli ostanut Latviassa painetut kirjat, jotka takavarikoitiin kuljetettaessa niitä Moskovaan kirjakauppoihin myytäviksi.

Mitä tietoja komissiolla on tästä viimeisimmästä venäläisten viranomaisten yrityksestä riistää sanan- ja mielipiteenvapaus? Mitä se aikoo tehdä estääkseen Venäjän viranomaisia tekemästä laittomia Podrabinekille ja tiedotusvälineiden vapaudelle vahingollisia päätöksiä? Mikä on komission kanta FSB:n yhä laaja-alaisemmasta valvonnasta Venäjän yhteiskunnan ja laitosten kaikilla tasoilla? Eikö komission velvollisuus olisi huomioon ottaen Venäjän arkipäivää leimanneet tiedon-, lehdistö- ja mielipiteenvapauden systemaattiset rikkomiset viimeisten kolmen tai neljän vuoden aikana tehdä tarkistuksia Venäjän federaation tiedotusvälineille myönnettyihin tukiohjelmiin?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen Alexander Podrabinekiin liittyvistä viimeaikaisista tapahtumista. Alexander Podrabinekin Prima-news-verkkosivusto perustettiin demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen mikrohankeohjelmassa myönnetyn avustuksen turvin. Komissio seuraa tiiviisti Venäjän tilanteen kehittymistä sekä tässä tapauksessa että yleisesti tiedotusvälineiden vapauden osalta. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä tiedotusvälineiden vapaudesta heinäkuussa 2003 annetusta EU:n julkilausumasta. Viimeaikaisten tapahtumien takia komissio katsoo, että on yhä tärkeämpää tukea riippumattomien ja moniarvoisten tiedotusvälineiden kehitystä Venäjällä.

Komissio korosti suhteista Venäjään äskettäin antamassaan tiedonannossa (1), että EU:n ja Venäjän vuoropuhelun on oltava avointa ja suoraa, jotta se voi vaatia Venäjää kunnioittamaan muun muassa ihmisoikeuksia ja tiedotusvälineiden vapautta koskevia arvoja, joiden noudattamiseen se on sitoutunut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja Euroopan neuvoston jäsenenä. Näitä asioita käsitellään toistuvasti myös EU:n ja Venäjän viranomaisten välisessä poliittisessa vuoropuhelussa.

Komission toiminta ei rajoitu poliittiseen vuoropuheluun. Tiedotusvälineiden vapaus kuuluu esimerkiksi vuonna 2004 järjestettävän, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen ehdotuspyynnön ensisijaisiin aiheisiin. Komissio aikoo keskittyä useisiin toimiin, joihin kuuluvat sananvapauden ja tiedotusvälineiden riippumattomuuden lisääminen erityisesti paikallistasolla, venäläisten toimittajien ammattitaidon ja etiikan vahvistaminen, tiedotusvälineiden vapauden suojelua koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen lujittaminen, toimittajien tukeminen, jotta nämä voivat ryhtyä toimiin oikeuksiensa puolustamiseksi, tiedotusvälineiden hallinnoinnin laadun parantaminen, jotta voidaan varmistaa niiden taloudellinen elinkelpoisuus, verolainsäädännön noudattaminen ja lopulta tosiasiallinen riippumattomuus, paikallisyhteisöjen riippumattomien tiedotusvälineiden tukeminen sekä ihmisoikeuskysymysten käsittelyn laadun parantaminen tiedotusvälineissä.

---

(1)  KOM(2004) 106 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/381 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/381

---

(2004/C 84 E/0443)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0375/04

esittäjä(t): Martin Kastler (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Toimet nuorille suunnattujen limuviinojen kulutuksen vähentämiseksi

Alkoholi on yksi vakavimmista terveyttä vaarantavista tekijöistä Euroopassa. Alkoholin kulutus henkeä kohti on Euroopassa suurempi kuin missään muussa maanosassa. Asiantuntijat ovat arvioineet, että 8—10 prosenttia terveydenhuollon menoista aiheutuu alkoholinkäytöstä johtuvista sairauksista ja työkyvyttömyyksistä. Vielä huolestuttavampaa on kuitenkin se, että nuoret aloittavat alkoholin käytön yhä nuorempina ja tiettyjä alkoholijuomia mainostetaan nimenomaan nuorille.

| 1. | Lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä koskevassa neuvoston suosituksessa (1) ehdotettu alan itsesäätelyyn perustuva menetelmä ei ole johtanut toivottuihin tuloksiin. Erityisesti niin sanottujen limuviinojen kulutus nuorten keskuudessa on joissakin jäsenvaltioissa lisääntynyt voimakkaasti lyhyessä ajassa. Onko komissio tehnyt selvitystä näistä alkoholijuomista? |
| --- | --- |

1.

Lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä koskevassa neuvoston suosituksessa (1) ehdotettu alan itsesäätelyyn perustuva menetelmä ei ole johtanut toivottuihin tuloksiin. Erityisesti niin sanottujen limuviinojen kulutus nuorten keskuudessa on joissakin jäsenvaltioissa lisääntynyt voimakkaasti lyhyessä ajassa. Onko komissio tehnyt selvitystä näistä alkoholijuomista?

| 2. | Onko komissiolla konkreettisia suunnitelmia rajoittaa nuorille suunnattujen limuviinojen kulutusta ja säätää niiden myynnistä, mainostamisesta ja verotuksesta yhteisön tasolla? |
| --- | --- |

2.

Onko komissiolla konkreettisia suunnitelmia rajoittaa nuorille suunnattujen limuviinojen kulutusta ja säätää niiden myynnistä, mainostamisesta ja verotuksesta yhteisön tasolla?

| 3. | Aikooko komissio lähivuosina toteuttaa konkreettisia toimia ja myöntää rahoitusta nuorten tietoisuuden lisäämiseksi alkoholinkäyttöön liittyvistä kysymyksistä? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio lähivuosina toteuttaa konkreettisia toimia ja myöntää rahoitusta nuorten tietoisuuden lisäämiseksi alkoholinkäyttöön liittyvistä kysymyksistä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan alkoholin aiheuttamista ongelmista ja erityisesti niin sanottujen limuviinojen myynnistä nuorille. Komissio katsoo, että alkoholiteollisuus kantaa merkittävän vastuun tuotteidensa kehittelystä, markkinoinnista ja myynnistä. Tämä koskee erityisesti lapsille ja nuorille suunnattua teollisuuden toimintaa.
  Neuvosto hyväksyi 5. kesäkuuta 2001 pitämässään kokouksessa suosituksen lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä 2001/458/EY (2). Osana komission valmisteluja tätä asiakirjaa koskevaa ehdotusta varten tehtiin useita tutkimuksia iimuviinankulutuksesta. Ne osoittivat, että humaltuminen ja humalahakuinen juominen nuorison ja nuorten aikuisten keskuudessa on kasvava ongelma yhteisön alueella. Oli selvää, että nuorten limuviinankulutusta ei voi käsitellä muiden alkoholijuomien kulutuksesta erillisenä asiana eikä erottaa epäasianmukaisen alkoholinkulutuksen aiheuttamista ongelmista yhteiskunnassa kokonaisuudessaan. Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että alkoholin käytön aloitusikään ja nuorella iällä pitkälle edenneisiin juomatapoihin liittyy lisääntynyt ongelmajuomisriski myöhemmällä iällä. |
| --- | --- |

1.

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan alkoholin aiheuttamista ongelmista ja erityisesti niin sanottujen limuviinojen myynnistä nuorille. Komissio katsoo, että alkoholiteollisuus kantaa merkittävän vastuun tuotteidensa kehittelystä, markkinoinnista ja myynnistä. Tämä koskee erityisesti lapsille ja nuorille suunnattua teollisuuden toimintaa.

Neuvosto hyväksyi 5. kesäkuuta 2001 pitämässään kokouksessa suosituksen lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä 2001/458/EY (2). Osana komission valmisteluja tätä asiakirjaa koskevaa ehdotusta varten tehtiin useita tutkimuksia iimuviinankulutuksesta. Ne osoittivat, että humaltuminen ja humalahakuinen juominen nuorison ja nuorten aikuisten keskuudessa on kasvava ongelma yhteisön alueella. Oli selvää, että nuorten limuviinankulutusta ei voi käsitellä muiden alkoholijuomien kulutuksesta erillisenä asiana eikä erottaa epäasianmukaisen alkoholinkulutuksen aiheuttamista ongelmista yhteiskunnassa kokonaisuudessaan. Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että alkoholin käytön aloitusikään ja nuorella iällä pitkälle edenneisiin juomatapoihin liittyy lisääntynyt ongelmajuomisriski myöhemmällä iällä.

| 2. | Nuorten juomatapojen taustalla oleva nuorisokulttuuri on luonteeltaan yhä kansainvälisempää. Tämä vaatii yhtenäistä lähestymistapaa kaikilla tasoilla. Komissio seuraa ja valvoo parhaillaan edellä mainitun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Suosituksen seuranta osoittaa, onko alkoholiteollisuus ottanut vastuullisemman asenteen nuoriin ja alkoholiin. Komissiota pyydetään laatimaan vuoden 2005 loppuun mennessä ensimmäinen kertomus ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Kertomuksessaan komission pitäisi myös arvioida mahdollista tarvetta lisätoimenpiteisiin, joilla vähennettäisiin alkoholiin liittyviä ongelmia nuorten keskuudessa. Tässä yhteydessä on syytä kiinnittää erityistä huomiota olemassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.

Nuorten juomatapojen taustalla oleva nuorisokulttuuri on luonteeltaan yhä kansainvälisempää. Tämä vaatii yhtenäistä lähestymistapaa kaikilla tasoilla. Komissio seuraa ja valvoo parhaillaan edellä mainitun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Suosituksen seuranta osoittaa, onko alkoholiteollisuus ottanut vastuullisemman asenteen nuoriin ja alkoholiin. Komissiota pyydetään laatimaan vuoden 2005 loppuun mennessä ensimmäinen kertomus ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Kertomuksessaan komission pitäisi myös arvioida mahdollista tarvetta lisätoimenpiteisiin, joilla vähennettäisiin alkoholiin liittyviä ongelmia nuorten keskuudessa. Tässä yhteydessä on syytä kiinnittää erityistä huomiota olemassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoon.

| 3. | Neuvosto hyväksyi 5. kesäkuuta 2001 pitämässään kokouksessa päätelmät yhteisön strategiasta alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi. Päätelmissään neuvosto kehottaa komissiota tekemään aiheeseen liittyviä konkreettisia ehdotuksia. Strategian olisi täydennettävä kansallista politiikkaa. Komissio valmistelee strategiaehdotusta ja aikataulua eri toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tärkeänä osana tätä työtä komissio esittää tietoja alkoholin aiheuttamista taloudellisista ja sosiaalisista rasituksista, muun muassa alkoholin mainonnasta sekä lasten ja nuorten suojelusta. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto hyväksyi 5. kesäkuuta 2001 pitämässään kokouksessa päätelmät yhteisön strategiasta alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi. Päätelmissään neuvosto kehottaa komissiota tekemään aiheeseen liittyviä konkreettisia ehdotuksia. Strategian olisi täydennettävä kansallista politiikkaa. Komissio valmistelee strategiaehdotusta ja aikataulua eri toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tärkeänä osana tätä työtä komissio esittää tietoja alkoholin aiheuttamista taloudellisista ja sosiaalisista rasituksista, muun muassa alkoholin mainonnasta sekä lasten ja nuorten suojelusta.

| 4. | Yhteisön toimien on täydennettävä jäsenvaltioiden harjoittamaa kansallista politiikkaa. Koska yhteisö voi hyväksyä sitovaa lainsäädäntöä ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 4 kohdan mukaisesti, komissio haluaa korostaa jäsenvaltioiden keskeistä roolia näiden ilmiöiden käsittelyssä. Tämän vuoksi limuviinojen ja alkoholin yleensä aiheuttamien ongelmien torjunta vaatii yhtenäisiä toimia, joissa ovat mukana kaikki asiaan liittyvät tahot, mukaan lukien perheet, koulut, työantajat, teollisuus, mainostajat ja kansalliset sääntelyviranomaiset. Olemassa olevan lainsäädännön tehokkaalla soveltamisella, esimerkiksi ikärajojen noudattamisella, voitaisiin jo saada aikaan huomattavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.

Yhteisön toimien on täydennettävä jäsenvaltioiden harjoittamaa kansallista politiikkaa. Koska yhteisö voi hyväksyä sitovaa lainsäädäntöä ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 4 kohdan mukaisesti, komissio haluaa korostaa jäsenvaltioiden keskeistä roolia näiden ilmiöiden käsittelyssä. Tämän vuoksi limuviinojen ja alkoholin yleensä aiheuttamien ongelmien torjunta vaatii yhtenäisiä toimia, joissa ovat mukana kaikki asiaan liittyvät tahot, mukaan lukien perheet, koulut, työantajat, teollisuus, mainostajat ja kansalliset sääntelyviranomaiset. Olemassa olevan lainsäädännön tehokkaalla soveltamisella, esimerkiksi ikärajojen noudattamisella, voitaisiin jo saada aikaan huomattavia vaikutuksia.

---

(1)  EYVL L 161, 16.6.2001, s. 38.

(2)  EYVL L 161, 16.6.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/382 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/382

---

(2004/C 84 E/0444)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0379/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Raskaana olevan naisen irtisanominen

Kansalaisten palvelukeskuksissa (KEP), joiden perustamista ja toimintaa Euroopan unioni rahoittaa, työskentelevät henkilöt on rekrytoitu freelance-sopimuksilla, vaikkei ole mitään epäilystä siitä, etteivätkö nämä sopimukset kätke taakseen vakinaisten ja jatkuvien tarpeiden täyttämiseksi tehtävää palkkatyötä. Tällä tavoin KEP-keskuksissa työskenteleviltä riistetään lomat, erilaiset lisät ym. On myös tapauksia, joissa naisia on irtisanottu KEP-keskuksista raskauden vuoksi.

Korfulla ratkaistaan 10. helmikuuta 2004 oikeudessa Filomila Kontarin tapaus. Hän työskenteli Paxoin KEPissä ja hänet irtisanottiin kahdeksannella raskauskuukaudella, koska lääkärit olivat toistaiseksi, synnytykseen asti, kieltäneet häneltä työnteon raskauteen liittyvien komplikaatioiden vuoksi.

| 1. | Voiko komissio tutkia asiaa ja lausua mielipiteensä siitä, kätkeytyykö yhteisön rahoittamien KEP-keskusten työntekijöiden freelance-sopimusten taakse laittomia palkkatyösopimuksia? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio tutkia asiaa ja lausua mielipiteensä siitä, kätkeytyykö yhteisön rahoittamien KEP-keskusten työntekijöiden freelance-sopimusten taakse laittomia palkkatyösopimuksia?

| 2. | Katsooko komissio, että raskaana olevien naisten tapauksessa on rikottu direktiiviä 92/85/ETY (1), joka koskee raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden terveyden parantamista, ja direktiiviä 76/207/ETY (2), joka koskee miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamista mahdollisuuksissa työhön? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että raskaana olevien naisten tapauksessa on rikottu direktiiviä 92/85/ETY (1), joka koskee raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden terveyden parantamista, ja direktiiviä 76/207/ETY (2), joka koskee miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamista mahdollisuuksissa työhön?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

| 1. | Työsuhteen luonteen määrittämiseksi ja varsinkin sen selvittämiseksi, onko kyseessä palkkatyö vai itsenäisen ammatin harjoittaminen, on käännyttävä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten puoleen. |
| --- | --- |

1.

Työsuhteen luonteen määrittämiseksi ja varsinkin sen selvittämiseksi, onko kyseessä palkkatyö vai itsenäisen ammatin harjoittaminen, on käännyttävä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten puoleen.

| 2. | Kreikka on komission saamien tietojen mukaan saattanut direktiivit 92/85/ETY ja 76/207/ETY asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä raskaana olevien työntekijöiden irtisanomissuojan osalta. Komissio ottaa kuitenkin yhteyttä Kreikan viranomaisiin ja pyytää lisätietoja raskaana olevien työntekijöiden asemasta kansallisissa palvelukeskuksissa (KEP). Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle heti, kun lisätiedot ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

2.

Kreikka on komission saamien tietojen mukaan saattanut direktiivit 92/85/ETY ja 76/207/ETY asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä raskaana olevien työntekijöiden irtisanomissuojan osalta. Komissio ottaa kuitenkin yhteyttä Kreikan viranomaisiin ja pyytää lisätietoja raskaana olevien työntekijöiden asemasta kansallisissa palvelukeskuksissa (KEP). Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle heti, kun lisätiedot ovat käytettävissä.

---

(1)  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

(2)  EYVL L 39, 14.2.1976, s. 40.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/383 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/383

---

(2004/C 84 E/0445)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Palotoimen sopimussuhteiset työntekijät

Palotoimi palkkaa vuosittain noin 5 500 sopimussuhteista palo- ja pelastustoimen työntekijää, ilmoituksensa mukaan henkilöstöpulan vuoksi (3 500 avointa työpaikkaa). Nämä työntekijät, samat henkilöt jo kymmenien vuosien ajan, palkataan joka vuosi yleensä viideksi kuukaudeksi tehtävällä määräaikais-sopimuksella viisivuotisen palvelusluettelon perastella. Perusedellytys palvelusluetteloon pääsylle oli se, että kyseiset työntekijät olivat olleet vapaaehtoisia metsäpalojen sammuttajia. Edellä mainittuja työntekijöitä kuitenkin kutsutaan töihin eri tapausten (liikenneonnettomuudet, tulvat, maanjäristykset jne.) yhteydessä koko vuoden aikana, heidän sopimuksensa päättymisen jälkeen siis ilman palkkaa sillä verukkeella, että he ovat vapaaehtoisia palomiehiä. Palotoimea koskevien säännösten mukaan mahdollinen kieltäytyminen vapaaehtoistyön tarjoamisesta voi vaikuttaa seuraavaan sopimuksen uusimiseen.

| 1. | Eivätkö edellä mainitut seikat edusta direktiivin 2000/78 (1) 11 artiklan mukaista epäsuotuisaa kohtelua? |
| --- | --- |

1.

Eivätkö edellä mainitut seikat edusta direktiivin 2000/78 (1) 11 artiklan mukaista epäsuotuisaa kohtelua?

| 2. | Voivatko ne työntekijät, jotka kaikesta huolimatta suostuvat kiristykseen, hyväksyvät sen, että he ovat käytettävissä aina kun heitä pyydetään eivätkä ainoastaan hätätapauksissa (vähintään 4 kertaa kuukaudessa), mikä merkitsee, etteivät he voi olla muun työntekijän palveluksessa, väittää, että he huolehtivat palotoimen vakinaisista ja jatkuvista tarpeista? |
| --- | --- |

2.

Voivatko ne työntekijät, jotka kaikesta huolimatta suostuvat kiristykseen, hyväksyvät sen, että he ovat käytettävissä aina kun heitä pyydetään eivätkä ainoastaan hätätapauksissa (vähintään 4 kertaa kuukaudessa), mikä merkitsee, etteivät he voi olla muun työntekijän palveluksessa, väittää, että he huolehtivat palotoimen vakinaisista ja jatkuvista tarpeista?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

| 1. | Neuvoston direktiivissä 2000/78/EY, joka annettiin 27. marraskuuta 2000, otetaan käyttöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet ja kielletään ikään, vammaisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Direktiivi koskee työhönpääsyä, palkkaa, työoloja, irtisanomista, koulutusta jne. ja se käsittää sekä suoran että epäsuoran syrjinnän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston direktiivissä 2000/78/EY, joka annettiin 27. marraskuuta 2000, otetaan käyttöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet ja kielletään ikään, vammaisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Direktiivi koskee työhönpääsyä, palkkaa, työoloja, irtisanomista, koulutusta jne. ja se käsittää sekä suoran että epäsuoran syrjinnän.

Komissio ei esitettyjen tietojen perusteella usko, että kyseisten työntekijöiden kohtelu perustuisi mihinkään direktiivissä tarkoitettuun syrjintäperusteeseen, joten arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama seikka ei kuulu direktiivin 2000/78/EY asialliseen soveltamisalaan.

| 2. | Ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, jossa määriteltäisiin perusteet määräaikaisen sopimuksen tekemiselle vakinaisen sopimuksen asemesta. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on arvioida, huolehtivatko työntekijät palotoimen vakinaisista ja jatkuvista tarpeista. |
| --- | --- |

2.

Ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, jossa määriteltäisiin perusteet määräaikaisen sopimuksen tekemiselle vakinaisen sopimuksen asemesta. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on arvioida, huolehtivatko työntekijät palotoimen vakinaisista ja jatkuvista tarpeista.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/383 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/383

---

(2004/C 84 E/0446)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0385/04

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ordnance Surveyn liiketoiminta

Ison-Britannian kansallinen maanmittauslaitos Ordnance Survey saa merkittävää rahoitusta maan hallitukselta ja hallituksen yksinoikeudella myöntämistä kartoitussopimuksista. Vuodesta 1999 lähtien Ordnance Survey on ylläpitänyt myös omaa kaupallista ilmakuvakartoitustoimintaa. Sitä ennen ilmakuva-kartoitus oli kokonaan yksityisen sektorin yritysten harjoittamaa liiketoimintaa, ja selkeä etupiirijako vallitsi Ordnance Surveyn (kartat) ja yksityisen sektorin (ilmakuvakartoitus) välillä. Nyt kuitenkin väitetään, että Ordnance Survey käyttää hallitukselta saamaansa rahoitusta osittain tukeakseen omaa kaupallista ilmakuvakartoitustoimintaansa. Sen kilpailijat väittävät liiketoimintansa kärsineen vakavasti tämän epäoikeudenmukaisen ja valtion tuella rahoitetun kilpailun vuoksi.

| 1. | Onko Ordnance Surveyn saama rahoitus sopimatonta valtion tukea? Rikkooko Ordnance Surveyn vuonna 1999 käynnistämä kaupallinen toiminta EU:n kilpailulainsäädäntöä? Jos näin on, mihin toimiin komissio voi ryhtyä turvatakseen vastaisuudessa oikeudenmukaisen kilpailutilanteen Ordnance Surveyn ja sen yksityisen sektorin kilpailijoiden välillä? |
| --- | --- |

1.

Onko Ordnance Surveyn saama rahoitus sopimatonta valtion tukea? Rikkooko Ordnance Surveyn vuonna 1999 käynnistämä kaupallinen toiminta EU:n kilpailulainsäädäntöä? Jos näin on, mihin toimiin komissio voi ryhtyä turvatakseen vastaisuudessa oikeudenmukaisen kilpailutilanteen Ordnance Surveyn ja sen yksityisen sektorin kilpailijoiden välillä?

| 2. | Kuuluuko Ordnance Survey niiden EU:n säännösten soveltamisalaan, jotka edellyttävät avointa kirjanpitoa laitoksilta, jotka harjoittavat sekä valtion tuella rahoitettua että yksityisen sektorin toimintaa? Edellyttääkö EU:n lainsäädäntö nimenomaisesti, että Ordnance Surveylla on erillinen kirjanpito kaupalliselle liiketoiminnalleen sekä valtion rahoittamalle toiminnalleen? Jos näin on, katsooko komissio, että Ordnance Survey noudattaa näitä säännöksiä täysimääräisesti? |
| --- | --- |

2.

Kuuluuko Ordnance Survey niiden EU:n säännösten soveltamisalaan, jotka edellyttävät avointa kirjanpitoa laitoksilta, jotka harjoittavat sekä valtion tuella rahoitettua että yksityisen sektorin toimintaa? Edellyttääkö EU:n lainsäädäntö nimenomaisesti, että Ordnance Surveylla on erillinen kirjanpito kaupalliselle liiketoiminnalleen sekä valtion rahoittamalle toiminnalleen? Jos näin on, katsooko komissio, että Ordnance Survey noudattaa näitä säännöksiä täysimääräisesti?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Komission tietoon ei ole tullut, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olisivat myöntäneet tukia kansalliselle maanmittauslaitokselle. Siten komissio ei voi arvioida, ovatko tuet, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettuja valtiontukia ja, mikäli kyse on valtiontuista, soveltuvatko ne yhteismarkkinoille. Tällaisia tukia voitaisiin itse asiassa pitää myös korvauksena suoritetuista palveluista eikä valtiontukena.

Mikäli kansallisen maanmittauslaitoksen toiminnassa on kyse yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista, tuen katsotaan olevan korvausta suoritetuista palveluista, erityisesti jos

| — | kansallisella maanmittauslaitoksella on julkisen palvelun velvoitteita ja nämä velvoitteet on tarkkaan määritelty, |
| --- | --- |

—

kansallisella maanmittauslaitoksella on julkisen palvelun velvoitteita ja nämä velvoitteet on tarkkaan määritelty,

| — | muuttujat, joiden perusteella korvaus lasketaan, on ennalta määritelty objektiivisesti ja avoimesti, |
| --- | --- |

—

muuttujat, joiden perusteella korvaus lasketaan, on ennalta määritelty objektiivisesti ja avoimesti,

| — | korvauksen määrä ei ylitä summaa, joka tarvitaan kattamaan kokonaan tai osittain julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat kustannukset, |
| --- | --- |

—

korvauksen määrä ei ylitä summaa, joka tarvitaan kattamaan kokonaan tai osittain julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat kustannukset,

| — | julkisen palvelun velvoitteet on uskottu kansalliselle maanmittauslaitokselle sellaisen julkisen valintamenettelyn kautta, jolla voidaan valita ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseisen palvelun yhteisölle alhaisimmin kustannuksin, tai muussa tapauksessa jos korvauksen suuruus lasketaan määrittelemällä kustannukset, jotka palvelun tuottamisesta aiheutuisivat hyvin johdetulle keskiverto-yritykselle, jolla on riittävät valmiudet täyttää julkisen palvelun velvoitteen mukaiset vaatimukset (ks. asiassa C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, 24. heinäkuuta 2003 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio). |
| --- | --- |

—

julkisen palvelun velvoitteet on uskottu kansalliselle maanmittauslaitokselle sellaisen julkisen valintamenettelyn kautta, jolla voidaan valita ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseisen palvelun yhteisölle alhaisimmin kustannuksin, tai muussa tapauksessa jos korvauksen suuruus lasketaan määrittelemällä kustannukset, jotka palvelun tuottamisesta aiheutuisivat hyvin johdetulle keskiverto-yritykselle, jolla on riittävät valmiudet täyttää julkisen palvelun velvoitteen mukaiset vaatimukset (ks. asiassa C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, 24. heinäkuuta 2003 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio).

Se seikka, että kansallinen maanmittauslaitos on vuodesta 1999 lähtien kehittänyt myös kaupallista toimintaa, ei sinällään ole kilpailusäännösten vastainen. Kansallinen maanmittauslaitos ei kuitenkaan saa käyttää mahdollisista julkisen palvelun velvoitteistaan saamiaan korvauksia puhtaasti kaupallisten palvelujen tukemiseen. Tällaisia liiallisia korvauksia, mikäli ne vaikuttaisivat jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan, voitaisiin myös pitää yhteismarkkinoille soveltumattomina valtiontukina.

Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annettu komission direktiivi 80/723/ETY (1) velvoittaa erillisen kirjanpidon pitämiseen seuraavissa tapauksissa:

| — | ”kaikki yritykset, joille jäsenvaltio on myöntänyt perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdan mukaisia erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia, tai joille on uskottu perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen, joille on myönnetty kyseistä palvelua varten jossain muodossa valtiontukea, joka voi olla muun muassa avustus, tuki tai korvaus, ja joilla on muita toimintoja”, |
| --- | --- |

—

”kaikki yritykset, joille jäsenvaltio on myöntänyt perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdan mukaisia erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia, tai joille on uskottu perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen, joille on myönnetty kyseistä palvelua varten jossain muodossa valtiontukea, joka voi olla muun muassa avustus, tuki tai korvaus, ja joilla on muita toimintoja”,

| — | kun yrityksen koko vuotuinen nettoliikevaihto ylittää ”40 miljoonaa euroa kahdelta mitä hyvänsä sellaista vuotta edeltäneeltä tilikaudelta, jona jäsenvaltio on myöntänyt niille perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdan mukaisia erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia tai jona sille on uskottu perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen”, |
| --- | --- |

—

kun yrityksen koko vuotuinen nettoliikevaihto ylittää ”40 miljoonaa euroa kahdelta mitä hyvänsä sellaista vuotta edeltäneeltä tilikaudelta, jona jäsenvaltio on myöntänyt niille perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdan mukaisia erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia tai jona sille on uskottu perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen”,

| — | kun tukea ei ole myönnetty avoimen ja syrjimättömän myöntämismenettelyn kautta tietyksi ajaksi. |
| --- | --- |

—

kun tukea ei ole myönnetty avoimen ja syrjimättömän myöntämismenettelyn kautta tietyksi ajaksi.

Tämän vuoksi kansallinen maanmittauslaitos voisi olla velvollinen pitämään erillistä kirjanpitoa niiltä osin, kuin sille on uskottu yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottaminen.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle panneensa täytäntöön kaikki tarpeelliset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, joilla varmistetaan yhteisön lainsäädännön avoimuus-velvoitteiden noudattaminen.

---

(1)  Komission direktiivi 80/723/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1980 (EYVL L 195, 29.7.1980), sellaisena kuin se on muutettuna direktiiveillä 85/413/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1985 (EYVL L 229, 28.8.1985), 93/84/ETY, annettu 30 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL L 254, 12.10.1993), ja 2000/52/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2000 (EYVL L 193, 29.7.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/385 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/385

---

(2004/C 84 E/0447)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0386/04

esittäjä(t): Jean Saint-Josse (EDD) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tuulivoimalat

Ranskassa on meneillään lukuisia tuulivoimalahankkeita.

Onko komissio arvioinut tämän energiavaihtoehdon kehittämisestä julkisyhteisöille (EU:lle, valtiolle jne.) koituvat kokonaiskustannukset muihin energiantuotantomuotoihin verrattuna?

Nämä tuulivoimalat aiheuttavat muun muassa muuttolinnuille vakavia seurauksia ja vaarantavat ihmisten turvallisuuden ja omaisuuden. Pitääkö komissio näin ollen asianmukaisena tämän energiantuotantOtavan edistämistä?

Onko komissio teettänyt tuoreimpiin tutkimuksiin perustuvan arvion tämän energiavaihtoehdon eduista ja haitoista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Yhteisö ei ole sinänsä selvittänyt julkisyhteisöille koituvia kokonaiskustannuksia, mutta komissio tukee ohjelmissaan selvityksiä, joilla pyritään ylläpitämään ajantasaista tietoa seuraavista tuulienergiaan liittyvistä tekijöistä: teknologia, kustannukset, hinnat ja arvot, elinkeinoelämä ja työllisyys, ympäristö ja markkinoiden kehitys.

Kun otetaan huomioon, kuinka suuri merkitys uusiutuvilla energialähteillä, kuten tuulienergialla, on ilmastonmuutoksen torjumisessa, mukaan luettuina EU:n tavoitteet hiilidioksidipäästöjen pienentämiseksi Kioton pöytäkirjan mukaisesti, komissio katsoo asianmukaiseksi kannustaa tämän tyyppisen energian tuotantoa.

On kuitenkin tärkeää varmistaa, että tämän tavoitteen saavuttaminen ei tapahdu muiden ympäristötavoitteiden, kuten luonnonsuojelun kustannuksella. Näiden poliittisten tavoitteiden yhteensopivuuteen pyritään ympäristöarviointimenettelyssä, jota kuvataan komission vastauksessa Jean-Louis Bernién esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0339/04 (1).

---

(1)  Katso sivu 365.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/386 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/386

---

(2004/C 84 E/0448)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0387/04

esittäjä(t): Yves Butel (EDD) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tuulivoimalat

Ranskassa ollaan huolestuneita lukuisten maaseudulle ja luonnonalueille perustettavien tuulivoimaloiden yhteensopivuudesta ympäristönsuojelun, yleisen turvallisuuden ja perinteisten elämäntapojen, mm. metsästyksen, kanssa.

Metsästyksen kieltämistä suositellaan (esimerkiksi Saksassa) 500—1000 metrin laajuisilla niin kutsutuilla puskurivyöhykkeillä.

Onko esimerkiksi Euroopassa metsästys kielletty jollakin paikkakunnalla tuulivoimaloiden perustamisen vuoksi? Miten se on perusteltu?

Onko komissio teettänyt arviota tämän energiavaihtoehdon edistämistä koskevan yhteisön politiikan sosiokulttuurisista ja maisemallisista vaikutuksista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio ei tunne Euroopasta yhtään tapausta, joissa metsästys olisi kielletty tuulivoimaloiden vuoksi.

Komission kanta tuulivoimaloiden rakentamiseen ympäristön kannalta herkille alueille, joihin myös Natura 2000 -alueet kuuluvat, on hahmoteltu komission vastauksessa Jean-Louis Bernién kirjalliseen kysymykseen P-0339/04 (1).

Metsästysrajoitukset tuulivoimaloita ympäröivällä puskurivyöhykkeellä pelkästään reaktiona tällaiseen olosuhteiden muutokseen eivät vaikuta oikeutetulta toimenpiteeltä luonnonsuojelun kannalta, mutta ne voivat liittyä muihin ihmisten terveyttä ja turvallisuutta koskeviin seikkoihin.

Yhteisö ei ole teettänyt laajaa tutkimusta tuulivoiman sosiokulttuurisista seurauksista tai maisemallisista vaikutuksista, mutta yhteisön ohjelmia toteutettaessa periaatteena on, että kun kyseessä ovat uusiutuviin energialähteisiin perustuvat hankkeet varsinkin tuulivoiman alalla, hankkeiden rahoituksen edellytyksenä on, että hankkeen sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristönsuojeluun liittyvät vaikutukset selvitetään.

---

(1)  Katso sivu 365.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/386 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/386

---

(2004/C 84 E/0449)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0391/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hiusvärit ja syöpäriski

Monet yli 45-vuotiaat naiset ja kasvava vähemmistö yli 45-vuotiaista miehistä värjää hiuksiaan jatkuvasti. Uuden amerikkalaisen tutkimuksen mukaan (julkaistu American Journal of Epidemiology -julkaisussa tammikuussa 2004) hiustensa värjäyksen ennen vuotta 1980 aloittaneilla naisilla on 40 prosenttia suurempi todennäköisyys sairastua non-hodgkin-lymfoomaan, joka on yksi imukudossyövän tyyppi.

Amerikkalaiset tutkijat (University of Southern California) totesivat jo vuonna 2002, että hiusten säännöllinen värjääminen saattaa jopa kaksinkertaistaa virtsarakon syövän todennäköisyyden. Hiusvärejä käyttävillä naisilla esiintyy muita enemmän myös kohtusyöpää.

Vaaralliset kemialliset aineet, kuten parafenyleenidiamiini (PPD) ja tetrahydro-6-nitrokvinoksaliini, ovat todennäköisesti näiden syöpämuotojen aiheuttajat.

Onko Euroopan komissio kanssani samalla kannalla, ettei edellä mainittuja vaarallisia aineita saa esiintyä hiusväriaineiden kaltaisissa kuluttajatuotteissa?

Missä vaiheessa on kosmetiikkavalmisteita ja kuluttajille tarkoitettuja muita tuotteita kuin elintarvikkeina käytettäviä tuotteita käsittelevän tiedekomitean tieteellinen arviointi, jonka komissio mainitsi 17. tammikuuta 2002 vastauksessaan kollega Torben Lundin kirjalliseen kysymykseen (E-2881/01 (1))?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Sen lisäksi, mitä on esitetty vastauksessa Torben Lundin kirjalliseen kysymykseen E-2881/01, on ryhdytty seuraaviin toimiin:

Kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitea (SCCNFP)

SCCNFP antoi 27. helmikuuta 2002 keskusteluasiakirjan, joka asetettiin komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston Internet-sivustolle. Asianosaisia pyydettiin esittämään kantansa, ja 4. kesäkuuta 2002 SCCNFP antoi asiakirjan ”A strategy for testing hair-dye cosmetic ingredients for their potential genotoxicity/mutagenicity”. Sitä täydentää 17. joulukuuta 2002 annettu lausunto, jolla ajantasaistettiin asiakirja ”Basic requirements for toxicological dossiers to be evaluated by the SCCNFP”.

Teollisuuden edellytetään antavan tiedot, jotka ovat edellä mainittujen periaatteiden sekä asiakirjan ”Notes of Guidance for testing of cosmetic ingredients for their safety evaluation” mukaiset. Kyseisen asiakirjan viides tarkistettu versio annettiin 20. lokakuuta 2003.

Riskienhallinta

Komissio, jäsenvaltiot ja kuluttajien sekä teollisuuden edustajat keskustelivat vuonna 2003 hiusvärien järjestelmällisen arvioinnin strategiasta. Keskustelu liittyi hiusten säännöllisen värjäämisen ja virtsarakon syövän mahdollisesta yhteydestä julkaistuihin kertomuksiin. Strategia hyväksyttiin heinäkuussa 2003 ja se julkaistiin komission yritystoiminnan pääosaston sivustolla. Keskeistä strategiassa on porrastettu ja mukautettu lähestymistapa, jonka mukaan teollisuuden on toimitettava hiusvärien turvallisuutta koskevat asiakirjat SCCNFP:n arvioitaviksi tietyissä määräajoissa. Niitä hiusvärejä koskevat toimet ja määräajat, joista asiakirjat on toimitettava erikseen tai yhdessä, ovat mukana julkistetussa strategiassa. Strategian yleinen tavoite on asiakirjojen viimeisimmän tieteellisen arvioinnin perusteella säädellä sellaisten aineiden käyttöä kuten hiusvärin ainesosat.

Aineet, joiden asiakirjoja ei ole jätetty SCCNFP:lle riskien arviointia varten, kielletään välittömästi, ja ne aineet, joiden tiedot ovat saatavilla, arvioidaan myöhemmin. Komissio neuvottelee juuri jäsenvaltioiden kanssa yli 100 sellaisen aineen kieltämisestä, joiden turvallisuustietoja ei toimitettu syyskuun 2003 loppuun mennessä. Kyseinen toimi annetaan komitologiamenettelyssä. Niiden aineiden osalta, joiden tiedot ovat saatavilla, on annettu heinäkuussa 2005 päättyvä määräaika niiden täydentämiseksi SCCNFP:n asettamien uusien tietovaatimusten mukaisiksi. Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen asetetaan uusi määräaika tutkimuksille, joilla tutkitaan aineyhdistelmiä kuluttajien todellisessa elämässä tapahtuvan altistumisen simuloimiseksi.

Kysymyksessä mainitut kaksi ainetta, parafenyleenidiamiini ja tetrahydro-6-nitrokvinoksaliini, kuuluvat strategian soveltamisalaan. Tällä hetkellä tiedot näistä aineista ovat saatavilla, joten SCCNFP:n tieto-vaatimukset täyttävät ja päivitetyt asiakirjat on toimitettava viimeistään heinäkuussa 2005.

American Journal of Epidemiology (2) -julkaisun tuoreessa artikkelissa todetaan, että ”niillä naisilla, jotka alkoivat käyttää tummia hiusvärituotteita ennen vuotta 1980, on kohonnut riski sairastua non-hodgkin-lymfoomaan, mutta näin ei ole niillä naisilla, jotka alkoivat käyttää tuotteita kyseisen ajankohdan jälkeen. Jatkossa on tarpeen tehdä lisätutkimuksia vastaavien altistustietojen keräämiseksi, jotta voidaan määritellä, toistuuko hiusvärin käyttöön ennen vuotta 1980 liittyvä havaintomme myös muissa populaatioissa.” Komissio aikoo tehdä kattavan kirjallisuuskatsauksen kaikkiin julkaisuihin, joissa yhdistetään hiusvärien käyttö eri syöpämuotoihin ja toimittaa sen SCCNFP:lle, jotta se voi tehdä tutkimuksen ja antaa kokonaisvaltaisen ja kattavan lausunnon tässä asiassa.

---

(1)  EYVL C 115 E, 16.5.2002, s. 185.

(2)  Zhang Y, Holford TR, Leaderer Β ym. Hair-coloring products use and risk of Non-Hodkin's Lymphoma: A population-based case-control study in Connecticut. Am J Epidemiol 2004;159:148-154.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/388 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/388

---

(2004/C 84 E/0450)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0392/04

esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   EU:n kyky ottaa jatkuvasti vastaan suuria määriä maahanmuuttajia kehitysmaista

Eurostatin mukaan vuonna 2003 EU:n 15 jäsenvaltion väkiluku kasvoi 1276 200 hengellä siten, että kokonaisväkiluku oli 380,8 miljoonaa. On kuitenkin huomattava, että tästä kasvusta 77 prosenttia eli 982 600 henkeä kuuluu maahanmuuttajiin, jotka tulevat etupäässä kehitysmaista.

Toisaalla YK:n väestötoimiston johtaja Joseph Chamie on todennut, että EU:n reaalinen väkiluku on ollut laskussa vuodesta 1998 alkaen. Tätä johtaja Joseph Chamien väitettä on sittemmin käytetty sen perusteluna, että EU tarvitsee lisää maahanmuuttajia kehitysmaista.

On tunnettua, että tiettyjen Keski- ja Itä-Euroopan maiden väkiluku on laskussa, ja kun Eurooppaan sisällytetään myös Venäjä, Ukraina ja Valko-Venäjä, koko Euroopan alueella väkiluku on hienoisessa laskussa, mikä ei kuitenkaan koske EU:n 15 nykyisestä jäsenvaltiota.

On tunnettua, että maahanmuuttajavirta suuntautuu kehitysmaista erityisesti EU:n 15 jäsenvaltioon. Toisaalta komissio on omissa analyyseissaan todennut väestön vanhenemisen vuoksi välttämättömäksi, että entistä suurempi osa aktiivisista ikäryhmistä siirtyy työmarkkinoille ja pysyy työmarkkinoilla kauemmin, koska yleisesti ottaen kehitysmaista peräisin olevat maahanmuuttajat eivät voi korvata niitä koulutettuja eurooppalaisia, jotka poistuvat työmarkkinoilta aikaisessa vaiheessa tai pysyvät poissa työmarkkinoilta.

Katsooko komissio, että äärimmäisen ylikansoitetut EU:n suurkaupungit, ylikuormitetut liikennejärjestelmät, kuormitetut sosiaaliset järjestelmät, työttömyys EU:ssa ja suuret sosiaaliset ja rikollisuuteen liittyvät ongelmat, jotka symbolisoivat EU:n maahanmuuttajien asuinympäristöjä, antavat aihetta siihen, että EU edelleen vastaanottaa niin suuria määriä maahanmuuttajia muista kuin länsimaisen kulttuurin maista?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoitti maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä 3 päivänä kesäkuuta 2003 antamassaan tiedonannossa (1), että yhteneväisten väestönkehitystä koskevien arvioiden mukaan Euroopan väestö on vanhenemassa ja väkimäärä alkaa ennustettavasti vähentyä vuosiin 2010—2020 mennessä. Näiden väestönmuutosten merkittävyyden perusteella voidaan ennustaa, että Lissabonin tavoite 70 prosentin työllisyysasteesta vuoteen 2010 mennessä tullaan saavuttamaan ja jopa ylittämään.

Vaikka sosiodemografisten muutosten taloudelliset vaikutukset näkyvät vasta viipeellä, useissa jäsenvaltioissa kärsitään jo yhä useammin työvoimapulasta. Komissio katsoo, että vaikka maahanmuutto ei olekaan realistinen ratkaisu kaikkiin väestön vanhenemisen työmarkkinoilla aiheuttamiin ongelmiin, lyhyellä aikavälillä työvoiman maahanmuutto voi kuitenkin auttaa vähentämään työvoimapulaa. Työvoiman maahanmuuton ansiosta voidaan myös ulottaa pidemmälle aikavälille vuosien 2010 ja 2030 välille ajoittuvan väestöllisen muuntumisen vaikutuksia.

Hyvin valvottu yhteisön tason yhteinen maahanmuuttopolitiikka, jota täydennetään kunnianhimoisella kotouttamispolitiikalla, on tarpeellinen, jotta tilanteesta johtuviin tarpeisiin voidaan kunnolla vastata.

---

(1)  KOM(2003) 3 3 6 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/389 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/389

---

(2004/C 84 E/0451)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0405/04

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lintuinfluenssaepidemia

| 1. | Voiko Euroopan unioni ryhtyä toimiin 24 tunnin kuluessa, jos unionissa havaitaan lintuinfluenssa-tapaus? |
| --- | --- |

1.

Voiko Euroopan unioni ryhtyä toimiin 24 tunnin kuluessa, jos unionissa havaitaan lintuinfluenssa-tapaus?

| 2. | Onko komissio laatinut kriisinhallintasuunnitelman? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio laatinut kriisinhallintasuunnitelman?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

| 1. | Kiireellisissä tapauksissa, jotka johtuvat merkittävistä eläintaudeista, komissiolla on käytettävissään menettelyjä, joiden avulla se voi reagoida viipymättä ja toteuttaa tarkoituksenmukaisia oman toimivaltansa piiriin kuuluvia toimenpiteitä yhteisön suojelemiseksi tällaiselta uhalta. Esimerkkinä voidaan mainita matkapuhelinverkosto, jonka avulla jäsenvaltioiden eläinlääkintäviranomaiset voivat vaihtaa keskenään tietoja tunnin kuluessa ja joka on toiminnassa ympäri vuorokauden. |
| --- | --- |

1.

Kiireellisissä tapauksissa, jotka johtuvat merkittävistä eläintaudeista, komissiolla on käytettävissään menettelyjä, joiden avulla se voi reagoida viipymättä ja toteuttaa tarkoituksenmukaisia oman toimivaltansa piiriin kuuluvia toimenpiteitä yhteisön suojelemiseksi tällaiselta uhalta. Esimerkkinä voidaan mainita matkapuhelinverkosto, jonka avulla jäsenvaltioiden eläinlääkintäviranomaiset voivat vaihtaa keskenään tietoja tunnin kuluessa ja joka on toiminnassa ympäri vuorokauden.

Komission nopea reagointikyky on osoitettu useissa äskettäisissä tapauksissa, esimerkiksi suu- ja sorkkatautiepidemian puhjettua Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2001, jolloin komissio teki päätöksen suojatoimenpiteistä alle 24 tunnin kuluessa epidemian puhkeamisen vahvistamisesta, ja lintuinfluenssaepidemian aikana Alankomaissa vuonna 2003, jolloin yhteisön palkkaama asiantuntija lähetettiin kyseiseen jäsenvaltioon samana viikonloppuna kuin hätätilanne ilmeni.

Komissio haluaa kuitenkin tähdentää, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu yhteisön lainsäädännössä määriteltyjen taudintorjuntatoimenpiteiden toteuttamisesta viipymättä, jos lintuinfluenssan kaltaisen merkittävän eläintautiepidemian puhkeamista epäillään tai jos tällaisen epidemian puhkeaminen on vahvistettu yhteisön alueella.

Tämän vuoksi jäsenvaltioilla on käytössä varasuunnitelmia, jotka komissio on hyväksynyt. Varmistaakseen, että myös uusilla jäsenvaltioilla on käytössään tällaisia suunnitelmia, komissio tutkii parhaillaan niiden toimittamia suunnitelmia vuonna 2003 tehdyn liittymissopimuksen mukaisesti.

| 2. | Komissiolla on hätätilanteita koskeva käsikirja, jossa on määritelty toimenpiteet mahdollisesti erittäin suuren uhkan yhteisölle muodostavien, eläinten terveyteen liittyvien hätätilanteiden varalta ja johon sisältyy yhteisön virallisilla kielillä laadittuja vakiomallisia asiakirjoja nopean käytön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Komissiolla on hätätilanteita koskeva käsikirja, jossa on määritelty toimenpiteet mahdollisesti erittäin suuren uhkan yhteisölle muodostavien, eläinten terveyteen liittyvien hätätilanteiden varalta ja johon sisältyy yhteisön virallisilla kielillä laadittuja vakiomallisia asiakirjoja nopean käytön helpottamiseksi.

Ottaakseen huomioon lintuinfluenssasta kansanterveydelle aiheutuvan uhkan komissio julkaisee lähiaikoina valmisteluasiakirjan influenssapandemiaa koskevasta toimintavalmiudesta ja strategisesta suunnittelusta yhteisön alueella. Asiakirjassa määritellään toiminnan päätavoitteet ja hahmotellaan komission ja jäsenvaltioiden tehtävät. Siinä tarkastellaan laaja-alaisen kuulemisprosessin tuloksena todettuja keskeisiä kysymyksiä kuten hallinnointia ja koordinointia, valvontaa, ennaltaehkäisyä, riskien lieventämistä ja strategioita — rokotteiden ja virustentorjuntalääkkeiden saatavuus mukaan luettuna — sekä viestintää ja tutkimusta. Tämän valmisteluasiakirjan tarkoituksena on edistää tehokkaita politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka vastaavat Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmiin perustuvia influenssapandemian eri vaiheita. Asiakirja tuo lisäarvoa kansallisen tason valmiuden suunnitteluun, jota jäsenvaltiot arvioivat ja ajan-tasaistavat Aasian tämänhetkisten lintuinfluessaepidemioiden edellyttämällä tavalla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/390 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/390

---

(2004/C 84 E/0452)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0415/04

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Norrmejerier-yritystä koskevan päätöksen uudelleen harkitseminen

Norrmejerier-yritys rakennuttaa laitoksen heran jalostusta, jäteveden biopuhdistusta ja bioenergian tuottamista varten. Hankkeen aikataulua on pidennetty 31. marraskuuta 2004 saakka, mutta Norrmejerier tarvitsee vielä kuusi kuukautta saadakseen laitoksen lopulliseen kuntoon ja valmistellakseen loppuraporttinsa. Laitos otetaan käyttöön huhtikuussa 2005. Kuitenkaan loppuraportin valmistumista tuohon ajankohtaan mennessä ei voida varmuudella taata, ja siksi Norrmejerier on toivonut, että määräpäivää pidennettäisiin 31. toukokuuta saakka. Laitoksen rakentaminen on erittäin hyvä ympäristöhanke, jolla säästetään fossiilisia energiavaroja ja vähennetään kasvihuoneilmiön vaikutuksia.

Tuen maksaminen Life-ohjelmasta Norrmejerier-yritykselle on keskeytetty, ja tämä aiheuttaa yritykselle rahoitusongelmia.

Voisiko komissio ajatella harkitsevansa uudelleen päätöstä lakkauttaa Norrmejerier-yritykselle myönnetty tuki ja antaa näin yritykselle mahdollisuuden viedä hanke loppuun suunnitelmien mukaisesti?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

LIFE-ohjelman (1) tavoitteena on tukea yhteisön ympäristöpolitiikan ja ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa, uudistamista ja kehittämistä ja erityisesti ympäristöasioiden sisällyttämistä muihin politiikkoihin sekä kestävää kehitystä yhteisössä.

LIFE-ohjelman edunsaajat sitoutuvat noudattamaan niiden hanketta koskevan komission päätöksen vaatimuksia ja erityisesti hallinnollisia vakio säännöksiä (ks. LIFE-verkkosivu (2)).

LIFE00 ENV/S/854 -hanke on edunsaaja Norrmejerierin ehdottama, ja tarkoituksena on rakentaa kokeilulaitos meijerituotannon proteiinin kierrätyksen ja energian talteenoton varmistamiseksi. Hanke-ehdotus valittiin vuonna 2000 sen potentiaalisten myönteisten ympäristövaikutusten vuoksi. Alun perin kolmivuotista hanketta pidennettiin poikkeuksellisesti 12 kuukaudella, koska edunsaaja tarvitsi lisää aikaa hankkeen toteuttamiseen.

Komissio sai hiljattain anomuksen uudesta jatkoajasta mutta päätti lakkauttaa hankkeen. Komissio on tutkinut huolellisesti parlamentin jäsenen pyynnön harkita päätöstä uudelleen. Komissio ei kuitenkaan voi toimia niin rikkomatta hallinnollisia vakio säännöksiä, joita sovelletaan samalla tavoin kaikkiin LIFE-hankkeisiin. Edunsaaja ei ole pystynyt noudattamaan määräaikoja eikä onnistu täyttämään hankkeen alkuperäisiä ehtoja, jolloin hankkeen tulokset vaarantuvat. Hanke on vasta aivan alussa, ja tähän mennessä on aiheutunut vain pieni osa tukikelpoisista kustannuksista.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) (EYVL L 192, 28.7.2000).

(2)  http://www.europa.eu.int/comm/environment/life/home.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/390 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/390

---

(2004/C 84 E/0453)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0417/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(9. helmikuuta 2004)

Aihe:   Irtisanomiset Finex-yhtiön tehtaalla

Suomalaisella Finex-yhtiöllä on Nogueirassa, Maiassa (Portugali) vaatetehdas, jossa oli jo lähes 1000 työntekijää. Yhtiö painosti työntekijöitään hyväksymään irtisanomissopimuksia. Tällä hetkellä tehtaalla on vain 430 työntekijää, ja yhtiö painostaa lähes 300:aa naistyöntekijää hyväksymään sopimuksia, joita on mahdoton hyväksyä. Työntekijät on määrä sanoa irti kuun loppuun mennessä. Yritys näyttää saaneen monenlaista rahoitustukea.

Pyydän näin ollen komissiota kertomaan minulle seuraavat tiedot:

| 1. | Miten paljon Finex-yhtiölle on maksettu yhteisön tukea Portugalissa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa? |
| --- | --- |

1.

Miten paljon Finex-yhtiölle on maksettu yhteisön tukea Portugalissa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa?

| 2. | Mihin toimenpiteisiin komissio ja Portugalin hallitus aikovat ryhtyä puolustaakseen Finexin työntekijöiden (joista suurin osa on naisia) työpaikkoja ja kaikkia oikeuksia? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimenpiteisiin komissio ja Portugalin hallitus aikovat ryhtyä puolustaakseen Finexin työntekijöiden (joista suurin osa on naisia) työpaikkoja ja kaikkia oikeuksia?

| 3. | Aikooko komissio vaatia Finex-yhtiölle myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos työntekijöiden painostaminen näiden irtisanomiseksi jatkuu? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio vaatia Finex-yhtiölle myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos työntekijöiden painostaminen näiden irtisanomiseksi jatkuu?

Stavros Dimasin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ”FINEX” on saanut seuraavan tuen:

Toinen yhteisön tukikehys

| (euroina) |
| --- |
| | Yhteensä | Euroopan sosiaalirahasto (ESR) | Sosiaaliturvamäärärahat (OSS) |
| PEDIP II | 20 467,54 | 15 350,65 | 5 116,89 |

(euroina)

Yhteensä

Euroopan sosiaalirahasto (ESR)

Sosiaaliturvamäärärahat (OSS)

PEDIP II

20 467,54

15 350,65

5 116,89

Myönnettäessä rahoitusta ammatillisen koulutuksen alaan kuuluville toimille ei sovelleta yritysten pysyvyyteen liittyviä edellytyksiä, vaan kriteerinä on pikemminkin se, täyttääkö hakija ESR:n tuen myöntämisvaiheessa voimassa olevien asetusten mukaiset haku- ja tukikelpoisuusehdot.

Komissio katsoo, että henkilöresursseihin tehdyt investoinnit ovat kaikkein tärkeimpiä kansallisesti ja alueellisesti. On korostettava, että ESR:n rahoituksella ei tueta sinänsä yritystä, vaan tarjotaan henkilöresursseihin suunnattu investointi, jonka ansiosta kyseisiin koulutustoimenpiteisiin osallistuvat henkilöt parantavat työllistyvyyttään. Komission tietojen mukaan kyseinen yritys ei ole toiminut vastoin sääntöjä, jotka koskevat rakennerahastojen tuen myöntämistä.

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yritys on saanut saanut Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitusta 308 413 euroa 11. helmikuuta 1996 hyväksytylle hankkeelle, joka kuuluu elinkeinotoiminnan nykyaikaistamista koskevaan ohjelmaan (toinen yhteisön tukikehys) (1).

---

(1)  Portugalille myönnetty tuki, joka koskee teollisuuden kehittämiseen tarkoitettua erityisohjelmaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/391 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/391

---

(2004/C 84 E/0454)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0421/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen poistaminen

Vastauksessaan 30. kesäkuuta 2003 esittämääni kysymykseen E-1601/03 (1) terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava Euroopan komission jäsen David Byrne totesi seuraavaa: ”Neuvoston päätöksellä 2000/766/EY (2) (laajennettu rehunkäyttökielto) ja sen täytäntöönpanemiseksi tehdyllä komission päätöksellä 2001/9/EY (3), joita muutettiin viimeksi komission päätöksellä 2002/248/EY (4), pyritään estämään karjan ruokkiminen märehtijäperäisellä lihaluujauholla, joka saattaa sisältää naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE) aiheuttavia prioneja. Päätös on hyvin merkittävä väline BSE:n valvonnassa ja hävittämisessä karjasta ja näin ollen myös naudanlihan turvallisuuden varmistamisessa. Kalajauhoon sellaisenaan ei liity BSE-vaaraa. Kalajauhon käyttökielto ruokinnassa perustuu valvontaongelmiin. Kalajauho saattaa haitata märehtijä-peräisen lihaluujauhon esiintymisen valvontaa rehussa. Hiljattain tehdyn yhteistestin alustavat tulokset osoittavat, että nykyisin menetelmin on vaikea havaita 0,1 prosentin nisäkäsperäisen proteiinin esiintymistä rehussa, joka sisältää 5 prosenttia kalajauhoa. Mikroskooppitutkimuksen mukauttaminen saattaa kuitenkin tuoda pian käyttöön analyyttisen välineen, jolla kalajauho voidaan erottaa muista eläinproteiineista. [...] Saatavilla ei ole vielä asianmukaisia validoituja analyysimenetelmiä märehtijäperäisten proteiinien erottamiseksi muiden lajien proteiineista, ja komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto raportoi edelleen puutteista rehunkäyttökiellon valvonnassa. Komissio on tietoinen siitä, että kalajauhon käyttöön muiden kuin märehtijöiden rehussa on liittynyt ongelmia, minkä seurauksena kalajauhon markkinat muiden kuin märehtijöiden ruokinnassa ovat pienentyneet vuodesta 2001 alkaen. Ehdotuksella pyritään yksinkertaistamaan tiettyjä kalajauhon käyttöedellytyksiä. Rehunkäyttökiellon asteittainen poistaminen varovaisella ja tieteellisesti perustellulla tavalla voi tulla kysymykseen analyyttisen testauksen kehittyessä seuraavan puolen vuoden tai vuoden kuluessa.”

Voisiko komissio ilmoittaa, onko mikroskooppitutkimusta jo mukautettu ja onko jo nyt tai lähiaikoina saatavilla analyysimenetelmä, jolla kalajauho voitaisiin erottaa paremmin muista eläinproteiineista?

Voisiko komissio siis ilmoittaa, onko se poistanut tai aikooko se poistaa — ja jos aikoo, niin milloin — kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen?

Voisiko komissio ilmoittaa, onko se tietoinen sosiaalis-taloudellisista vahingoista, joita väliaikainen rajoitus on aiheuttanut kalajauhon tuotantolaitoksille yhteisössä, ja mitä toimenpiteitä se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa vahinkojen lieventämiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Analyysimenetelmästä eläinperäisten ainesosien määrittämiseksi rehujen virallista tarkastusta varten 23. joulukuuta 2003 annetussa komission direktiivissä 2003/126/EY (5) säädetään mikroskooppisia testejä koskevista muutoksista, joiden ansiosta kalajauhoa sisältävästä rehusta voidaan havaita pienetkin määrät mahdollisesti tarttuvan spongiformisen enkefalopatian (TSE) tartuttamaa valkuaista. Jäsenvaltioiden on pantava direktiivi täytäntöön 1. heinäkuuta 2004 mennessä.

Komission yhteinen tutkimuskeskus tekee parhaillaan yhteistestejä varmentaakseen, että laboratoriot nykyisissä ja tulevissa jäsenvaltioissa ovat päteviä harjoittamaan valvontaa muutetun menetelmän avulla. Tulokset julkistetaan todennäköisesti kesäkuussa 2004. Jos näiden yhteistestien tulokset ovat myönteisiä, kalajauhoa koskevien toimenpiteiden tarkistamista harkitaan.

Tukien ja korvausten osalta voidaan todeta kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) annetun asetuksen yksityiskohtaisen analyysin osoittavan, että kalajauho- ja öljynjalostusalalle ei yleensä voida myöntää julkista tukea. Neuvosto on katsonut, että kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen rajalliset varat olisi keskitettävä kalatalouden järkeistämiseen ja sen meriekosysteemeihin kohdistuvien haittavaikutusten vähentämiseen. Jalostusta koskevien investointien tukemisen osalta on syytä todeta, että kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (6) liitteen III 2.4 kohdan mukaan ”tukikelpoisia eivät ole investoinnit, jotka koskevat: [...] muuhun käyttöön ja jalostamiseen kuin ihmisravinnoksi tarkoitettuja kalatalous- ja vesiviljelytuotteita, paitsi jos kyseessä ovat investoinnit, jotka on suunnattu yksinomaan kalatalous- ja vesiviljelytuotteista syntyvien jätteiden käsittelyyn, jalostamiseen ja kaupan pitämiseen”.

Toiminnan lopettamisen perusteella maksettavia korvauksia ja muita rahallisia korvauksia koskevaa 16 artiklaa sovelletaan ainoastaan kalastajiin ja alusten omistajiin. On syytä korostaa, että hyväksyessään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2369/2002 (7) neuvosto poisti 16 artiklan 1 kohdan c alakohdasta mahdollisuuden myöntää rahallisia korvauksia jalostusteollisuudelle, ”jos se on hankinnoissaan riippuvainen elvytyssuunnitelman kohteena olevista kalavaroista ja jos hankintamahdollisuuksien vähentymistä ei voida korvata tuonnilla”.

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 51.

(2)  EYVL L 306, 7.12.2000, s. 32.

(3)  EYVL L 2, 5.1.2001, s. 32.

(4)  EYVL L 84, 28.3.2002, s. 71.

(5)  EUVL L 339, 24.12.2003.

(6)  EYVL L 337, 30.12.1999.

(7)  EYVL L 358, 31.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/393 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/393

---

(2004/C 84 E/0455)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0422/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Keskitetysti Galiciaan johtava suurten nopeuksien rautatie Lubianin ja Orensen välillä

Espanjan hallitus on juuri ilmoittanut muuttavansa suurten nopeuksien rautatien linjausta Galiciassa Lubianin ja Orensen välillä, jossa nykyään on kaksiraiteinen sähköistetty rata. Muutos nostaa rautatien kustannukset 1 608 miljoonaan euroon. Onko Espanjan hallitus pyytänyt rahoitusta kyseiselle rautatielle? Millä aikavälillä kyseinen hanke toteutetaan kokonaisuudessaan?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Lubianin ja Orensen välinen suurten nopeuksien rautatieosuus ei kuulu nykyiseen, vuonna 1996 määriteltyyn Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN-T) (1). Rautatieosuudella tehtäviä töitä ei näin ollen rahoiteta TEN-T-budjetista. Lubianin ja Orensen välinen rautatieosuus ei myöskään ole saanut rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta eikä koheesiorahastosta.

Lubianin ja Orensen välinen suurten nopeuksien rautatieosuus sisältyy kuitenkin komission ehdotuksiin, jotka koskevat Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen käynnissä olevaa tarkistusta. Rautatieosuus muodostaa osan ensisijaisesta hankkeesta nro 19 ”Suurnopeus-junien yhteentoimivuus Pyreneiden niemimaalla”. Sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet tarkistetut suuntaviivat, hanke nro 19 mukaan luettuna, Lubianin ja Orensen välinen suurten nopeuksien rautatieosuus täyttää yhteisön tukikelpoisuusehdot ja voi saada rahoitusta TEN-T-budjetista.

Karel Van Miertin johtaman Euroopan laajuisen liikenneverkon korkean tason työryhmän espanjalaiselta edustajalta saatujen tietojen mukaan kyseinen rautatieosuus saadaan valmiiksi vuonna 2010.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, EYVL L 228, 9.9.1996.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/393 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/393

---

(2004/C 84 E/0456)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0428/04

esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Valtioiden omistamien alueellisten lentoasemien tulevaisuus Belgian Charleroi-lentoasemasta ja Ryanair-yhtiöstä äskettäin tehdyn päätöksen perusteella

Voiko komissio vastata Charleroin lentoasemasta ja Ryanair-yhtiöstä äskettäin tekemänsä päätöksen perusteella seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Kuinka valtioiden omistamat lentoasemat voivat kilpailla nykytilanteessa suurten yksityisomistuksessa olevien lentoasemien kanssa liikenteen lisäämisessä ja uusien lentoreittien luomisessa? |
| --- | --- |

1.

Kuinka valtioiden omistamat lentoasemat voivat kilpailla nykytilanteessa suurten yksityisomistuksessa olevien lentoasemien kanssa liikenteen lisäämisessä ja uusien lentoreittien luomisessa?

| 2. | Ovatko valtioiden omistamat alueelliset lentoasemat reagoineet Charleroin lentoasemaa koskevaan komission päätökseen ja jos ovat, miten? |
| --- | --- |

2.

Ovatko valtioiden omistamat alueelliset lentoasemat reagoineet Charleroin lentoasemaa koskevaan komission päätökseen ja jos ovat, miten?

| 3. | Onko päätöksen taloudellisista vaikutuksia sekä valtioiden omistamien lentoasemien hintatasoon että aluekehitykseen lentoasemilla ja niiden läheisyydessä arvioitu? |
| --- | --- |

3.

Onko päätöksen taloudellisista vaikutuksia sekä valtioiden omistamien lentoasemien hintatasoon että aluekehitykseen lentoasemilla ja niiden läheisyydessä arvioitu?

| 4. | Aikooko komissio tehdä lentoasemamaksuja ja -kuluja koskevia uusia ehdotuksia? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio tehdä lentoasemamaksuja ja -kuluja koskevia uusia ehdotuksia?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Jokainen lentoasema — niin julkinen kuin yksityinenkin — toimii harkintansa mukaan kilpailussa muiden lentoasemien kanssa. Missään tapauksessa kilpailua ei tulisi vääristää jäsenvaltion tuella tai valtion varoilla.

Komissio suoritti vuonna 2002 asiaa koskevan tutkimuksen, jonka tarkoituksena oli kehittää laaja-alainen lähestymistapa yleensä lentoasemien väliseen kilpailuun ja erityisesti valtiontukisääntöjen soveltamiseen. Tutkimus on saatavana komission verkko-osoitteesta (www.europa.eu.int/comm/transport/air/rules/ index_en.htm). Tutkimuksen tulosten ja viimeaikaisten tapausten perusteella kehitetään suuntaviivat yhteisön lentoasemille ja niillä toimiville lentoyhtiöille myönnettäviä valtiontukia koskevien sääntöjen soveltamisesta.

Komissio ei ole saanut kirjallisia vastauksia yhdeltäkään alueelliselta lentoasemalta.

Kyseinen päätös perustui kanteluun, joka koskee Charleroin lentokentän tilannetta ja Ryanairille myönnettyjä erityisetuja. Kantelu oli tutkittava EY:n perustamissopimuksen asianomaisten määräysten perusteella. Tämän vuoksi komissio ei ole suorittanut yleistä taloudellista analyysiä siitä, miten sen 3. helmikuuta 2004 tekemä päätös Ryanairin toiminnasta Charleroin lentoasemalla vaikuttaa julkisten lentoasemien hintoihin (tai lentokenttämaksuihin). Analyysi päätöksen vaikutuksesta tämäntyyppisten lentoasemien ja niiden ympäristön alueelliseen kehitykseen ei ollut tarpeellinen, koska päätös kannustaa tietyissä oloissa alueellisten lentoasemien ja halpalentoyhtiöiden välisiin sopimuksiin, jotka parantavat vajaakäytössä olevien lentoasemien käyttöä, helpottavat ilmailun ruuhkia ja antavat EU:n kansalaisille enemmän vaihtoehtoja.

Aloite uudesta lentoasemamaksuja koskevasta direktiivistä kuuluu joka tapauksessa komission vuoden 2004 työohjelmaan. Muistutettakoon, että neuvosto ei hyväksynyt kahta aikaisempaa aloitetta (1).

---

(1)  EYVL C 147, 16.6.1990 ja EYVL C 257, 22.8.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/394 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/394

---

(2004/C 84 E/0457)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0431/04

esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskeva komission hanke

Otettakoon huomioon seuraavat asiat:

| — | Italialais-englantilainen yhteisyritys Agusta-Westland sekä ranskalais-saksalainen Eurocopter ovat Euroopan suurimpia ilmailualan tehtaita, erityisesti helikoptereiden rakentamisessa. |
| --- | --- |

—

Italialais-englantilainen yhteisyritys Agusta-Westland sekä ranskalais-saksalainen Eurocopter ovat Euroopan suurimpia ilmailualan tehtaita, erityisesti helikoptereiden rakentamisessa.

| — | Agusta-Westland teki kolme vuotta sitten amerikkalaisen lentokonetehtaan Bell-Textronin kanssa sopimuksen pystysuoraan nousevan lentokoneen BA609 suunnittelusta ja rakentamisesta. Kyseisen koneen rakentamisessa on tarkoitus hyödyntää Bell-Boeing-yhtiön taitotietoa, sillä Bell-Boeing rakentaa parhaillaan vastaavanlaista lentokonemallia sotilaalliseen käyttöön. |
| --- | --- |

—

Agusta-Westland teki kolme vuotta sitten amerikkalaisen lentokonetehtaan Bell-Textronin kanssa sopimuksen pystysuoraan nousevan lentokoneen BA609 suunnittelusta ja rakentamisesta. Kyseisen koneen rakentamisessa on tarkoitus hyödyntää Bell-Boeing-yhtiön taitotietoa, sillä Bell-Boeing rakentaa parhaillaan vastaavanlaista lentokonemallia sotilaalliseen käyttöön.

| — | Kyseinen hanke on edistynyt hyvin, minkä takia yhtiöiden muodostama yhteenliittymä aikoo kokeilla koneen prototyyppejä Piemontessa sijaitsevalla Camerin sotilaslentoasemalla sekä anoa koneelle lentokelpoisuustodistusta viimeistään vuonna 2007. |
| --- | --- |

—

Kyseinen hanke on edistynyt hyvin, minkä takia yhtiöiden muodostama yhteenliittymä aikoo kokeilla koneen prototyyppejä Piemontessa sijaitsevalla Camerin sotilaslentoasemalla sekä anoa koneelle lentokelpoisuustodistusta viimeistään vuonna 2007.

| — | Euroopan komissio on suunnitellut vastaavanlaista, pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskevaa hanketta, jota on nimitetty erilaisilla lyhenteillä, kuten esimerkiksi TILL-ROTOR ja ERICA. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio on suunnitellut vastaavanlaista, pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskevaa hanketta, jota on nimitetty erilaisilla lyhenteillä, kuten esimerkiksi TILL-ROTOR ja ERICA.

Voisiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| — | Onko komissio todella suunnitellut FINE TRIP -nimellä kutsuttua hanketta, johon investoitaisiin 90—100 miljardia euroa vuoden 2015 loppuun mennessä ja joka koskee kymmenen tonnia painavan ja kaksikymmentäpaikkaisen, pystysuoraan nousevan lentokoneen tilaamista? Entä pyysikö komissio vuonna 2002 tarjousta kyseisen hankkeen toteuttamisesta ainoastaan Agusta-Westlandilta ja Euro-copterilta? |
| --- | --- |

—

Onko komissio todella suunnitellut FINE TRIP -nimellä kutsuttua hanketta, johon investoitaisiin 90—100 miljardia euroa vuoden 2015 loppuun mennessä ja joka koskee kymmenen tonnia painavan ja kaksikymmentäpaikkaisen, pystysuoraan nousevan lentokoneen tilaamista? Entä pyysikö komissio vuonna 2002 tarjousta kyseisen hankkeen toteuttamisesta ainoastaan Agusta-Westlandilta ja Euro-copterilta?

| — | Onko Agustan ja Eurocopterin kanssa jo tehty tutkimusta ja suunnittelua koskeva sopimus, vaikka toinen edellä mainituista lentokonetehtaista on jo täysin sitoutunut samanlaiseen hankkeeseen yhdysvaltalaisen tehtaan kanssa? |
| --- | --- |

—

Onko Agustan ja Eurocopterin kanssa jo tehty tutkimusta ja suunnittelua koskeva sopimus, vaikka toinen edellä mainituista lentokonetehtaista on jo täysin sitoutunut samanlaiseen hankkeeseen yhdysvaltalaisen tehtaan kanssa?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Euroopan roottorilentokoneteollisuus on jo tehnyt ehdotuksen pystysuoraan nousevia lentokoneita (tilt-rotor-lentokone) koskevaksi laajaksi hankkeeksi tutkimuksen ja teknologisen kehityksen viidennessä puiteohjelmassa (FP5). Ehdotus tehtiin kahdesti tuloksetta. Sillä välin tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa valittiin tietty määrä kriittisiä teknologiahankkeita, jotka liittyvät tutkimuksen ja kehityksen peruskysymyksiin pystysuoraan nousevien lentokoneiden osalta. Tulosten ja kysymysten perusteella, jotka mahdollisesti nousevat esiin meneillään olevassa tutkimuksessa, on mahdollista, että pystysuoraan nousevien lentokoneiden teknologia on aihe, joka sisällytetään kolmansia ehdotuspyyntöjä koskevaan työohjelmaan, jonka julkaisemisen odotetaan tapahtuvan toukokuussa 2005 kuudennen tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelman (FP6, 2002—2006) puitteissa. Jos tämä mahdollisuus varmistuu, suuruudeltaan arviolta 90—100 miljoonan euron budjetti, josta jopa 50 prosenttia tulisi tutkimuksen ja teknologisen kehityksen kuudennen puiteohjelman budjetista, saattaisi olla saatavilla tähän tutkimukseen. Tiedetään, että Euroopan teollisuus valmistautuu tätä mahdollisuutta silmällä pitäen. Tutkimuksen ja teknologisen kehityksen viidennessä puiteohjelmassa ei viitata erikseen pystysuoraan nouseviin lentokoneisiin sen lentotekniikkaa koskevassa työohjelmassa.

Komission ja Agustan ja/tai Eurocopterin välillä ei ole vuonna 2002 allekirjoitettua sopimusta. Lisäksi komissio rahoittaa hankkeita, jotka liittyvät tutkimukseen, teknologiaan ja konseptin validointiin. Teollisten hankkeiden kehittely ei sisälly toimiin, joihin sovelletaan komission puiteohjelmaa.

Selvennykseksi on sanottava, että ERICA on toteutettavuustutkimus (ei EU:n hanke sinänsä), jonka Agusta-Westland ja Eurocopter toteuttavat yhdessä ja jossa tutkittava teknologinen konsepti on eri kuin se, johon BA609 perustuu.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/395 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/395

---

(2004/C 84 E/0458)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0432/04

esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Passiivinen tupakointi

Komissio on toistuvasti nostanut esiin passiivisesta tupakoinnista aiheutuvan terveysongelman. Lukuisat tutkimukset ovat todistaneet, että passiivinen tupakointi erityisesti työpaikalla voi aiheuttaa vakavia terveysongelmia sille altistuneille henkilöille.

Katsooko komissio, että passiivinen tupakointi on paitsi terveyteen myös työympäristöön liittyvä ongelma? Aikooko komissio tehdä lainsäädäntöehdotuksen suojatakseen työntekijöitä tupakoinnin aiheuttamilta terveysriskeiltä työpaikalla? Mihin toimiin komissio siinä tapauksessa aikoo ryhtyä ja millaisen aikataulun mukaan mahdolliset toimet toteutetaan?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että ympäristön tupakansavu muodostaa terveysongelman lisäksi myös työperäisen riskin. Tutkimukset ovat osoittaneet, että säännöllinen altistuminen tupakansavulle lisää 25 prosentilla riskiä sairastua tupakoinnin aiheuttamiin sairauksiin kuten syöpään ja sydän- ja verisuonitauteihin.

Työpaikkatupakointia on rajoitettu jo useilla työterveys- ja työturvallisuusdirektiiveillä. Esimerkiksi neuvoston direktiivin 89/654/ETY (1) mukaan lepohuoneissa ja lepoalueilla on toteutettava toimenpiteitä tupakoimattomien suojelemiseksi tupakansavun aiheuttamalta epämukavuudelta. Lisäksi neuvoston direktiivissä 90/394/ETY (2) säädetään, että alueilla, joissa työntekijät altistuvat tai voivat altistua syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille, on käytettävä ”tupakointi kielletty” -merkkejä. Neuvoston direktiivissä 92/85/ETY (3) mainitaan häkä yhtenä kemiallisena tekijänä, jolle altistumisen luonne, aste ja kesto työnantajan on arvioitava raskaana olevien työntekijöiden ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden osalta. Työnantajan on myös toteutettava lisätoimenpiteitä varmistaakseen, että kyseisten työntekijöiden altistuminen tällaisille riskeille vältetään. Lopuksi mainittakoon neuvoston direktiivi 89/391/ETY (4), jossa työnantaja velvoitetaan pitämään hallussaan arviointia turvallisuus- ja terveysvaaroista työssä sekä vaaroista, jotka kohdistuvat erityisille vaaroille altistuviin työntekijäryhmiin.

Näin ollen passiivinen tupakointi on jo nyt otettava huomioon riskinarvioinnissa ja sen torjumiseksi on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä. Nämä erilaiset tekniset ja/tai organisatoriset toimenpiteet riippuvat työpaikan luonteesta eivätkä välttämättä johda tupakoinnin kieltämiseen kokonaan.

Jos yhteisössä päätetään antaa uutta lainsäädäntöä työntekijöiden tehokkaammaksi suojelemiseksi tupakansavulle altistumisen aiheuttamilta terveysvaaroilta, lainsäädännön on perustuttava EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaan.

Toimintaväline, jolla tehostetaan työntekijöiden suojelua tupakansavulle altistumisen aiheuttamilta terveysvaaroilta, on valittava huolella. Sen lisäksi, että tupakansavun katsotaan olevan karsinogeeninen ja lisääntymistoksinen, sen katsotaan aiheuttavan myös muita hengityselinten sekä sydämen ja verisuonten sairauksia. Lisätoimenpiteisiin ryhtyminen edellyttää siis tupakansavusta laadittavaa arviointia, jos puitedirektiivin 89/391/ETY, ”karsinogeenidirektiivin”, ”kemikaalidirektiivin” ja muiden edellä mainittujen direktiivien ei katsota tarjoavan riittävää suojaa työntekijöiden terveydelle.

Ennen kuin komissio voi esittää asiasta mitään yksityiskohtaista ehdotusta, sen on kuultava eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan nojalla. Ne saattavat päättää neuvotella 139 artiklan mukaisesti sopimuksen tekemisestä. Myöhemmässä vaiheessa on myös kuultava työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa.

Sillä välin komissio tukee kansallisella ja alueellisella tasolla kehitettäviä toimenpiteitä. Niitä on toteutettu äskettäin erityisen aktiivisesti Irlannissa, joka on jäsenvaltioista ensimmäisenä ottamassa käyttöön tupakointikiellon baareissa ja ravintoloissa maaliskuun lopulla 2004. Ruotsin parlamentti on myös hiljattain ilmoittanut aikovansa kieltää työpaikkatupakoinnin vuonna 2005. Muista maista mainittakoon Espanja, jonka hallitus tutkii mahdollisuuksia kieltää työpaikkatupakointi kokonaan varsinkin baareissa ja ravintoloissa, ja Yhdistynyt kuningaskunta, jonka hallituksessa neuvotellaan mahdollisuudesta siirtää asiaa koskeva päätöksentekovalta paikallishallinnolle (City Councils).

---

(1)  Neuvoston direktiivi 89/654/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista (ensimmäinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), EYVL L 393, 30.12.1989.

(2)  Neuvoston direktiivi 90/394/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1990, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), EYVL L 196, 26.7.1990.

(3)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), EYVL L 348, 28.11.1992.

(4)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, EYVL L 183, 29.6.1989.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/397 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/397

---

(2004/C 84 E/0459)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0433/04

esittäjä(t): Seán O Neachtain (UEN) komissiolle

(9. helmikuuta 2004)

Aihe:   Iirin kielen asema EU:n toimielinten palvelukseen ottamisessa

Komissio hyväksyi 18. marraskuuta 2003 tarkistetut palvelussuhteen ehdot, joissa 45 artiklan (palvelukseen ottaminen) 2 kohta muutetaan seuraavanlaiseksi: ”Ennen palvelukseen ottamisen jälkeistä ensimmäistä ylennystä virkamiehiä vaaditaan osoittamaan kykynsä työskennellä kolmannella kielellä, jonka on oltava yksi EY:n perustamissopimuksen 314 artiklassa tarkoitetuista kielistä.” Perustamissopimuksen 314 artiklassa viitataan sopimuskieliin, ja siinä mainitaan myös iirin kieli, jolle näin annetaan ylennyksissä yhtäläinen asema muiden yhteisön kielten kanssa.

Myöntääkö komissio epäkohdan siinä, että iirin kieli voidaan ottaa huomioon ylennyksissä mutta ei palvelukseen ottamisessa? Myöntääkö komissio myös, että palvelukseen ottamismenettelyjä on muutettava, jotta iirin kielelle voidaan antaa EU:n toimielinten palvelukseen ottamisessa kielivaatimusten suhteen samanlainen asema kuin muille kielille? Miten ja milloin komissio aikoo korjata tilanteen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto päätti 19. toukokuuta 2003, että tarkistetuissa henkilöstösäännöissä virkamiehille pitäisi antaa mahdollisuus osoittaa iirin kielen osaamisensa, jota he voisivat käyttää osoituksena ensimmäiseen ylennykseen vaadittavasta kielitaidosta. Kun uudet säännöt tulevat voimaan 1. toukokuuta 2004, iirin kielen taitoa käsitellään tämän vuoksi samoin kuin muita EY:n perustamissopimuksen 314 artiklassa tarkoitettuja kieliä, eli kieliä, joilla EY- ja EU-sopimukset on kirjoitettu.

Henkilöstösääntöjen 28 artiklassa edellytetään, että palvelukseen ottamisen yhteydessä virkamiehellä on ”perusteellinen kielitaito yhdessä yhteisön kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa yhteisön kielessä”. Termiä ”yhteisön kieli” ei määritellä henkilöstösäännöissä, mutta sen on aina katsottu viittaavan asetuksessa 1/58 tarkoitettuihin yhteisön toimielinten virallisiin kieliin ja työkieliin.

Irlannin liittymisneuvottelujen yhteydessä 1970-luvun alussa neuvosto sopi, että iiri, joka Irlannin perustuslain mukaan on Irlannin ensimmäinen virallinen kieli, katsottaisiin perustamissopimuksen ja kaikkien perustamissopimuksen tasoisten säädösten kieleksi mutta ei asetuksessa 1/58 tarkoitetuksi yhteisön toimielinten viralliseksi kieleksi. Iiriä ei näin ollen tällä hetkellä hyväksytä yhdeksi niistä kielistä, joiden taitoa palvelukseen ottamisen yhteydessä edellytetään. Jos Irlannin hallitus (tai jokin muu toimivaltainen taho) haluaisi muuttaa tätä käytäntöä, se voisi luonnollisesti EY:n perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti hakea neuvoston tukea ehdotukselle, jolla ETY:n neuvoston asetukseen 1/58 (1) tehtäisiin tarvittavat muutokset. Komission käsitys on, että mitään tällaista virallista aloitetta ei ole toistaiseksi tehty.

Iirin kielen erikoisasema yhteisön kieliä koskevissa säännöksissä ilmenee siinä, että kansalaisilla on EY:n perustamissopimuksen 21 artiklan nojalla oikeus kirjoittaa kaikille toimielimille iiriksi ja saada vastaus samalla kielellä, vaikka iiriksi ei laadita ainuttakaan yhteisön säädöstä tai virallista asiakirjaa. Samanlaista erikoisasemaa kuvastaa iirin asema tarkistetuissa henkilöstösäännöissä, joiden mukaan sitä pidetään ylennystä varten kolmantena kielenä muttei kuitenkaan toisena kielenä palvelukseen ottamista varten. Komissio ei aio ehdottaa lisämuutoksia tarkistettuihin henkilöstösääntöihin. Jos iirin kieltä koskeviin perustamissopimuksen säännöksiin tehtäisiin muutoksia, nämä muutokset ja niiden seuraamukset olisi luonnollisesti otettava asianmukaisesti huomioon.

---

(1)  ETY:n neuvoston asetus 1/58 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä, Virallinen lehti Β 17, 6.10.1958.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/398 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/398

---

(2004/C 84 E/0460)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0434/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euro 0

Direktiivillä 1999/96/EY (1) vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa typpioksidien päästöjä vähennetään vuodesta 2006 alkaen 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia nykyisiin päästöihin verrattuna.

Toinen vaihe, Euro 5, koskee kaikkia uusia raskaita ajoneuvoja ja se tulee voimaan lokakuussa 2009. Toinen vaihe edellyttää, että typpioksidipäästöjä alennetaan 60 prosenttia. Lisäksi komissio tutkii päästöjen vähentämisen seuraavaa raja-arvotasoa, Euro 6:ta, jota on suunniteltu vuosiksi 2012—2013.

Nämä toimenpiteet pyrkivät vähentämään päästöjä vain uusilla ajoneuvoja. Missä vaiheessa komissio aikoo säätää nämä normit sovellettaviksi myös Euro 0 -tasoisille ajoneuvoille tai antaa määräyksen, jolla nämä erittäin saastuttavat ajoneuvot poistetaan liikenteestä?

---

(1)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/398 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/398

---

(2004/C 84 E/0461)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0435/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euro 1

Direktiivillä 1999/96/EY (1) vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa typpioksidien päästöjä vähennetään vuodesta 2006 alkaen 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia nykyisiin päästöihin verrattuna.

Toinen vaihe, Euro 5, koskee kaikkia uusia raskaita ajoneuvoja ja se tulee voimaan lokakuussa 2009. Toinen vaihe edellyttää, että typpioksidipäästöjä alennetaan 60 prosenttia. Lisäksi komissio tutkii päästöjen vähentämisen seuraavaa raja-arvotasoa, Euro 6:ta, jota on suunniteltu vuosiksi 2012—2013.

Nämä toimenpiteet pyrkivät vähentämään päästöjä vain uusilla ajoneuvoja. Missä vaiheessa komissio aikoo säätää nämä normit sovellettaviksi myös Euro 1 -tasoisille ajoneuvoille tai antaa määräyksen, jolla nämä erittäin saastuttavat ajoneuvot poistetaan liikenteestä?

---

(1)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/398 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/398

---

(2004/C 84 E/0462)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0436/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euro 2

Direktiivillä 1999/96/EY (1) vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa typpioksidien päästöjä vähennetään vuodesta 2006 alkaen 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia nykyisiin päästöihin verrattuna.

Toinen vaihe, Euro 5, koskee kaikkia uusia raskaita ajoneuvoja ja se tulee voimaan lokakuussa 2009. Toinen vaihe edellyttää, että typpioksidipäästöjä alennetaan 60 prosenttia. Lisäksi komissio tutkii päästöjen vähentämisen seuraavaa raja-arvotasoa, Euro 6:ta, jota on suunniteltu vuosiksi 2012—2013.

Nämä toimenpiteet pyrkivät vähentämään päästöjä vain uusilla ajoneuvoja. Missä vaiheessa komissio aikoo säätää nämä normit sovellettaviksi myös Euro 2 -tasoisille ajoneuvoille tai antaa määräyksen, jolla nämä erittäin saastuttavat ajoneuvot poistetaan liikenteestä?

---

(1)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/399 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/399

---

(2004/C 84 E/0463)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0437/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euro 5

Vastauksessa esittämiini Isarco- ja Wipptal-laaksojen saastekuormitusta ja vilkasliikenteisten alueiden ilmanlaatuvaatimuksia koskeviin kirjallisiin kysymyksiin E-3639/03 (1) ja E-3502/03 (1) viitattiin direktiiviin 1999/96/EY (2), jolla vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa vuodesta 2006 alkaen typpioksidien päästöjä lasketaan 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia verrattuna nykyisiin päästöihin.

Toinen vaihe, Euro 5, koskee kaikkia uusia raskaita ajoneuvoja ja se tulee voimaan lokakuussa. Toinen vaihe edellyttää, että typpioksidipäästöjä alennetaan 60 prosenttia.

Olisiko vilkasliikenteisten teiden lähettyvillä asuvien ihmisten terveyden kannalta järkevää aikaistaa vaiheiden toteuttamista mahdollisesti vuodeksi 2007 ja vähentää typpioksidien sekä hiukkasten päästöjä paljon aikaisemmin ja tuntuvammin?

Komissiota pyydetään ottamaan kantaa.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/399 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/399

---

(2004/C 84 E/0464)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0438/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euro 6

Direktiivillä 1999/96/ΕΥ (1) vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa typpioksidien päästöjä vähennetään vuodesta 2006 alkaen 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia nykyisiin päästöihin verrattuna.

Toinen vaihe, Euro 5, koskee kaikkia uusia raskaita ajoneuvoja ja se tulee voimaan lokakuussa 2009. Toinen vaihe edellyttää, että typpioksidipäästöjä alennetaan 60 prosenttia. Lisäksi komissio tutkii päästöjen vähentämisen seuraavaa raja-arvotasoa, Euro 6:ta, jota on suunniteltu vuosiksi 2012—2013.

Olisi tavoiteltavaa toteuttaa nämä raja-arvotasot ennen vuotta 2012, koska siihen mennessä saastekuormitus asuinalueilla ja ilman saastuminen yleensä saattaa lisääntyä tuntuvasti.

Komissiota pyydetään ottamaan kantaa.

---

(1)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/400 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/400

---

(2004/C 84 E/0465)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0439/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Typpioksidien päästöjen raja-arvot

Vastauksessa esittämiini Isarco- ja Wipptal-laaksojen saastekuormitusta ja vilkasliikenteisten alueiden ilmanlaatuvaatimuksia koskeviin kirjallisiin kysymyksiin E-3639/03 (1) ja E-3502/03 (1) viitattiin direktiiviin 1999/96/EY (2), jolla vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa lasketaan vuodesta 2006 alkaen typpioksidien päästöjä 30 prosenttia verrattuna nykyisiin päästöihin.

Olisiko vilkasliikenteisten teiden lähettyvillä asuvien ihmisten terveyden kannalta järkevää aikaistaa vaiheiden toteuttamista mahdollisesti vuodeksi 2005 ja vähentää typpioksidien päästöjä enemmän, noin 40 tai 50 prosenttia?

Komissiota pyydetään ottamaan kantaa.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/400 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/400

---

(2004/C 84 E/0466)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0440/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hiukkaspäästöjen raja-arvot

Vastauksessa esittämiini Isarco- ja Wipptal-laaksojen saastekuormitusta ja vilkasliikenteisten alueiden ilmanlaatuvaatimuksia koskeviin kirjallisiin kysymyksiin E-3639/03 (1) ja E-3502/03 (1) viitattiin direktiiviin 1999/96/EY (2), jolla vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa lasketaan vuodesta 2006 alkaen typpioksidien päästöjä 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia nykyisiin päästöihin verrattuna.

Olisiko vilkasliikenteisten teiden lähettyvillä asuvien ihmisten terveyden kannalta järkevää aikaistaa vaiheiden toteuttamista mahdollisesti vuoteen 2005 ja poistaa hiukkaspäästöt kokonaan?

Komissiota pyydetään ottamaan kantaa.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/400 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/400

---

(2004/C 84 E/0467)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0441/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hiukkasloukut

Direktiivillä 1999/96/EY (1) vahvistetaan uusien raskaiden ajoneuvojen päästöjen raja-arvoja kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä, Euro 4 -vaiheessa typpioksidien päästöjä vähennetään vuodesta 2006 alkaen 30 prosenttia ja hiukkaspäästöjä 80 prosenttia nykyisiin päästöihin verrattuna.

Toinen vaihe, Euro 5, koskee kaikkia uusia raskaita ajoneuvoja ja se tulee voimaan lokakuussa 2009. Toinen vaihe edellyttää, että typpioksidipäästöjä alennetaan 60 prosenttia. Lisäksi komissio tutkii päästöjen vähentämisen seuraavaa raja-arvotasoa, Euro 6:ta, jota on suunniteltu vuosiksi 2012—2013.

Päästöjen vähentämiseen tähtäävä kehitys koskee ainoastaan uusia ajoneuvoja. Voisiko komissio esittää, että vuoteen 2006 asti ulottuvan siirtymäkauden jälkeen hiukkasloukkujen asentaminen olisi pakollista kaikkiin vanhoihin, runsaasti saastuttaviin ajoneuvoihin?

Erkki Liikasen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0434/04, E-0435/04, E-0436/04, E-0437/04, E-0438/04, E-0439/04, E-0440/04 ja E-0441/04

(31. maaliskuuta 2004)

| a) | Uusien päästöstandardien soveltaminen vanhoihin ajoneuvoihin ja jälkiasennukset:






  — | Voimassa olevia pakollisia tai tulevia päästöstandardeja, joista säädetään direktiivissä 1999/96/EY (2), voidaan soveltaa ainoastaan uusiin raskaisiin ajoneuvoihin tyyppihyväksynnän yhteydessä, minkä tarvoitteena on tällaisten ajoneuvojen esteetön myynti koko EU:ssa. |
| --- | --- | --- |

a)

Uusien päästöstandardien soveltaminen vanhoihin ajoneuvoihin ja jälkiasennukset:

—

Voimassa olevia pakollisia tai tulevia päästöstandardeja, joista säädetään direktiivissä 1999/96/EY (2), voidaan soveltaa ainoastaan uusiin raskaisiin ajoneuvoihin tyyppihyväksynnän yhteydessä, minkä tarvoitteena on tällaisten ajoneuvojen esteetön myynti koko EU:ssa.

| — | Euro 4-, Euro 5- tai Euro 6 -standardien soveltaminen vanhoihin ajoneuvoihin, joille on myönnetty tyyppihyväksyntä aiemmin voimassa olleiden Euro 0-, Euro 1- tai Euro 2 -standardien mukaisesti, ei ole helppoa. Yhtenä vaihtoehtona on jälkiasennus, mutta Euro 0-, Euro 1- tai Euro 2 -standardin mukaiseen ajoneuvoon ei voida asentaa jälkikäteen päästöjenkäsittelylaitteita, jotta se noudattaisi kaikkia Euro 4-, Euro 5- ja Euro 6 -standardeille asetettuja päästöraja-arvoja. Hiukkassuodattimen avulla voidaan kuitenkin vähentää hiukkaspäästöjen määrää mahdollisesti Euro 3 -tasoon ja Euro 2 -standardin mukaisen moottorin ollessa kyseessä Euro 4 -tasoon. |
| --- | --- |

—

Euro 4-, Euro 5- tai Euro 6 -standardien soveltaminen vanhoihin ajoneuvoihin, joille on myönnetty tyyppihyväksyntä aiemmin voimassa olleiden Euro 0-, Euro 1- tai Euro 2 -standardien mukaisesti, ei ole helppoa. Yhtenä vaihtoehtona on jälkiasennus, mutta Euro 0-, Euro 1- tai Euro 2 -standardin mukaiseen ajoneuvoon ei voida asentaa jälkikäteen päästöjenkäsittelylaitteita, jotta se noudattaisi kaikkia Euro 4-, Euro 5- ja Euro 6 -standardeille asetettuja päästöraja-arvoja. Hiukkassuodattimen avulla voidaan kuitenkin vähentää hiukkaspäästöjen määrää mahdollisesti Euro 3 -tasoon ja Euro 2 -standardin mukaisen moottorin ollessa kyseessä Euro 4 -tasoon.

| — | Vanha Euro 0-, Euro 1- tai Euro 2 -standardin mukainen moottori voidaan vaihtaa Euro 4-, Euro 5- tai Euro 6 -standardin mukaiseen moottoriin, jos ajoneuvon koriin ylipäätään on mahdollista asentaa vaaditunlainen uusi moottori. Tätä ei kuitenkaan voida pitää kustannustehokkaana vaihtoehtona raskaiden ajoneuvojen alan toimijoille. |
| --- | --- |

—

Vanha Euro 0-, Euro 1- tai Euro 2 -standardin mukainen moottori voidaan vaihtaa Euro 4-, Euro 5- tai Euro 6 -standardin mukaiseen moottoriin, jos ajoneuvon koriin ylipäätään on mahdollista asentaa vaaditunlainen uusi moottori. Tätä ei kuitenkaan voida pitää kustannustehokkaana vaihtoehtona raskaiden ajoneuvojen alan toimijoille.

| — | Yhteisön lainsäädännössä ei tällä hetkellä säädetä vaihtoa tai jälkiasennusta koskevista vaatimuksista. Jäsenvaltiot voivat itse hyväksyä jälkiasennusta koskevia säännöksiä kansallisessa lainsäädännössään ilmoitusmenettelyä noudattaen. On suositeltavaa, ettei tällaisissa toimissa keskitytä yhteen tiettyyn päästöön vaan pyritään kokonaisvaltaisesti edistämään useita erilaisia päästöjä rajoittavien laitteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

—

Yhteisön lainsäädännössä ei tällä hetkellä säädetä vaihtoa tai jälkiasennusta koskevista vaatimuksista. Jäsenvaltiot voivat itse hyväksyä jälkiasennusta koskevia säännöksiä kansallisessa lainsäädännössään ilmoitusmenettelyä noudattaen. On suositeltavaa, ettei tällaisissa toimissa keskitytä yhteen tiettyyn päästöön vaan pyritään kokonaisvaltaisesti edistämään useita erilaisia päästöjä rajoittavien laitteiden käyttöönottoa.

| — | Jälkiasennuksia käsitellään komission käynnistämän Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelman yhteydessä. Ohjelman odotetaan vuoden 2005 ensimmäisellä puoliskolla tuottavan tulokseksi raportin aihekohtaisesta strategiasta ilmansaasteiden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Jälkiasennuksia käsitellään komission käynnistämän Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelman yhteydessä. Ohjelman odotetaan vuoden 2005 ensimmäisellä puoliskolla tuottavan tulokseksi raportin aihekohtaisesta strategiasta ilmansaasteiden vähentämiseksi.

| — | Arvoisa parlamentin jäsen esittää yleiskattavaa ehdotusta, jonka mukaan kaikkiin vanhoihin raskaisiin ajoneuvoihin olisi asennettava hiukkassuodattimet. Koska tällaista ehdotusta on käsiteltävä jäsenvaltioiden tasolla, komissio ei voi ottaa kantaa siihen, kannattavatko jäsenvaltiot sitä. |
| --- | --- |

—

Arvoisa parlamentin jäsen esittää yleiskattavaa ehdotusta, jonka mukaan kaikkiin vanhoihin raskaisiin ajoneuvoihin olisi asennettava hiukkassuodattimet. Koska tällaista ehdotusta on käsiteltävä jäsenvaltioiden tasolla, komissio ei voi ottaa kantaa siihen, kannattavatko jäsenvaltiot sitä.

| b) | Uusien ehdotusten esittäminen jo hyväksyttyjen päästöstandardien osalta:






  — | Euro 4 -vaiheen noudattaminen on pakollinen ehto kaikkien uusien raskaiden ajoneuvojen käyttöönotolle 1. lokakuuta 2006 lähtien. Uudentyyppisten raskaiden ajoneuvojen on kuitenkin täytettävä vastaavat vaatimukset jo 1. lokakuuta 2005 lähtien. |
| --- | --- | --- |

b)

Uusien ehdotusten esittäminen jo hyväksyttyjen päästöstandardien osalta:

—

Euro 4 -vaiheen noudattaminen on pakollinen ehto kaikkien uusien raskaiden ajoneuvojen käyttöönotolle 1. lokakuuta 2006 lähtien. Uudentyyppisten raskaiden ajoneuvojen on kuitenkin täytettävä vastaavat vaatimukset jo 1. lokakuuta 2005 lähtien.

| — | Euro 4 -päästöraja-arvot hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätöksellä. Komissio ei aio esittää ehdotusta Euro 4 -vaiheen soveltamispäivämäärän muuttamiseksi eikä muuttaa Euro 4 -päästöraja-arvoja NOx- tai hiukkaspäästöjen osalta, koska teollisuus edistyy hyvin moottorien suunnittelussa ja päästöjen rajoittamiseen tähtäävien strategioiden laatimisessa Euro 4 -vaihetta varten. On siis liian myöhäistä muuttaa tavoitteita. |
| --- | --- |

—

Euro 4 -päästöraja-arvot hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätöksellä. Komissio ei aio esittää ehdotusta Euro 4 -vaiheen soveltamispäivämäärän muuttamiseksi eikä muuttaa Euro 4 -päästöraja-arvoja NOx- tai hiukkaspäästöjen osalta, koska teollisuus edistyy hyvin moottorien suunnittelussa ja päästöjen rajoittamiseen tähtäävien strategioiden laatimisessa Euro 4 -vaihetta varten. On siis liian myöhäistä muuttaa tavoitteita.

| — | Myös Euro 5 -päästöraja-arvot hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätöksellä. Näin ollen komissio ei aio esittää ehdotusta Euro 5 -standardien soveltamispäivämäärän aikaistamiseksi vuodella. |
| --- | --- |

—

Myös Euro 5 -päästöraja-arvot hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätöksellä. Näin ollen komissio ei aio esittää ehdotusta Euro 5 -standardien soveltamispäivämäärän aikaistamiseksi vuodella.

| — | Komissio harkitsee tällä hetkellä Euro 6 -päästöraja-arvojen asettamista raskaille ajoneuvoille. Tarkoituksena on vähentää NOx-päästöjä ja hiukkasten kokonaismassaa. Lisäksi komissio tutkii kysymystä mikrohiukkasista, joiden epäillään aiheuttavan terveysongelmia. Tarkoituksena on asettaa erityinen raja-arvo mikrohiukkasten koolle/määrälle. Tarvittavat uudet mittausmenetelmät ovat valmisteilla. |
| --- | --- |

—

Komissio harkitsee tällä hetkellä Euro 6 -päästöraja-arvojen asettamista raskaille ajoneuvoille. Tarkoituksena on vähentää NOx-päästöjä ja hiukkasten kokonaismassaa. Lisäksi komissio tutkii kysymystä mikrohiukkasista, joiden epäillään aiheuttavan terveysongelmia. Tarkoituksena on asettaa erityinen raja-arvo mikrohiukkasten koolle/määrälle. Tarvittavat uudet mittausmenetelmät ovat valmisteilla.

| — | Komission käynnistämä Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma antaa tieteellisen pohjan, jonka perusteella voidaan tehdä päätöksiä tulevista Euro 6 -standardeista samanaikaisesti, kun muilla teollisuudenaloilla otetaan käyttöön tasapainotettuja toimia, joilla pyritään vähentämään ilmansaasteita EU:n tulevien ilmanlaatutavoitteiden saavuttamiseksi. Sidosryhmiä kuullaan täysimääräisesti Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelman ja Euro 6 -standardin määrittelyn yhteydessä. Tällä hetkellä komissio arvioi, että Euro 6 -vaihe voitaisiin tarvittaessa panna täytäntöön vuosina 2012—2013, jotta teollisuuden käytössä olisi kohtuullisen pituinen vakaa ajanjakso Euro 5- ja Euro 6 -vaiheiden välillä. |
| --- | --- |

—

Komission käynnistämä Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma antaa tieteellisen pohjan, jonka perusteella voidaan tehdä päätöksiä tulevista Euro 6 -standardeista samanaikaisesti, kun muilla teollisuudenaloilla otetaan käyttöön tasapainotettuja toimia, joilla pyritään vähentämään ilmansaasteita EU:n tulevien ilmanlaatutavoitteiden saavuttamiseksi. Sidosryhmiä kuullaan täysimääräisesti Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelman ja Euro 6 -standardin määrittelyn yhteydessä. Tällä hetkellä komissio arvioi, että Euro 6 -vaihe voitaisiin tarvittaessa panna täytäntöön vuosina 2012—2013, jotta teollisuuden käytössä olisi kohtuullisen pituinen vakaa ajanjakso Euro 5- ja Euro 6 -vaiheiden välillä.

---

(1)  EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/96/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 88/77/ETY muuttamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/402 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/402

---

(2004/C 84 E/0468)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0453/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Portugalilaisten työntekijöiden hyväksikäyttö Ranskassa

Ranskalaiset ja portugalilaiset tiedotusvälineet ovat kertoneet portugalilaisten työntekijöiden sopimattomasta hyväksikäytöstä, jopa todellisesta orjuuttamisesta Ranskassa etenkin Loire-Atlantiquen alueella. Tiedossa on, että Grupo Internacional de Desossagemista (GID) on jo tehty valitus, koska tämä ei ole noudattanut työsopimuksia eikä maksanut portugalilaisten työntekijöiden palkkoja, matkakustannuksia, palkkioita, lomarahoja jne.

Pyydän Euroopan komissiolta tietoja toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai jotka aiotaan toteuttaa portugalilaisten työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi ja sen selvittämiseksi, mikä on Ranskan julkisten järjestöjen vastuu tämänkaltaisissa hyväksikäyttötapauksissa.

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio on jo parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen E-3834/03 (1) antamassaan vastauksessa todennut, kysymys siitä, kuluuko asia työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 (2) vai palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (3) soveltamisalaan, riippuu ensisijaisesti siitä, työskentelevätkö portugalilaiset työntekijät Ranskassa pysyvästi. Jos työskentelevät, Ranskan työlainsäädäntö koskee heitä kokonaisuudessaan, eikä kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää sallita. Jollei työskentely ole pysyvää, asianomaiset työntekijät kuuluvat kyseisen direktiivin suojasääntöjen ”kovan ytimen” alaisuuteen. Säännöt koskevat Ranskassa voimassa olevia työ- ja palvelussuhteen ehtoja, ja muut työhön liittyvät olosuhteet määräytyvät alkuperämaan oikeuden perusteella.

Työ- ja palvelussuhteen ehtojen noudattamisen tehokas valvonta ja seuranta kuuluvat ensisijaisesti kansallisten viranomaisten vastuulle. Kaikki olennaisten työolosuhteita koskevien säädösten rikkomista koskevat tiedot, jotka parlamentin jäsenellä tai muilla henkilöillä voi olla, pitäisi toimittaa näille viranomaisille.

Komissiolla ei ole syytä epäillä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön valvonta- ja rankaisukeinojen yleistä tehokkuutta, suhteellisuutta ja ehkäisykykyä. Komissiolla ei ole myöskään tiedossaan mitään, mikä osoittaisi Ranskan viranomaisten käsittelevän yhteisön oikeuden mukaisten velvoitteiden rikkomistapauksia vähemmän huolellisesti kuin ne käsittelevät puhtaasti kansallisten vastaavien velvoitteiden rikkomistapauksia.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EYVL L 257, 19.10.1968.

(3)  EYVL L 18, 21.1.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/403 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/403

---

(2004/C 84 E/0469)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0455/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Laiton kalastus Azoreilla ja Madeiralla

Tiedotusvälineiden mukaan Espanjan viranomaiset ovat soveltaneet ”ennakoiden” yhteisön uutta asetusta (1954/2003 (1)), jonka mukaan puolet Azorien ja Madeiran yksinomaisesta talousvyöhykkeestä (ZEE) vapautetaan pääsyrajoituksista, ja myöntäneet näitä vesialueita koskevia kalastuslupia ainakin yhdelle espanjalaiselle aluksen omistajalle, mikä on selvä asetettuja määräaikoja koskeva rikkomus.

Samojen lähteiden mielestä tällä Espanjan toimenpiteellä uhmataan suoraan Portugalin omaa suvereenisuutta, sillä suunnitelmien mukaan vapautumisen pitäisi tapahtua vasta 1. elokuuta 2004 (asetuksen 1954/2003 15 artikla), jolloin nyt voimassa oleva asetus kumoutuu.

Portugalilainen TSF radioasema on saanut käsiinsä Espanjan kalastus- ja maatalousministeriön asiakirjan, jossa espanjalaiselle aluksen omistajalle myönnetään lupa kalastaa miekkakalaa sekä vastaavia lajeja Azorien ja Madeiran merialueella lukuun ottamatta aluetta, joka on 100 meripeninkulman sisällä kummankin saariston rannikosta.

Kyseiset asiakirjat ovat ilmeisesti tulleet julki vahingossa 16. tammikuuta 2004.

Azorien viranomaiset, jotka havaitsivat tammikuussa satelliitin avulla 16 espanjalaista alusta paikallisilla merialueilla, ovat jo ilmoittaneet asiakirjan julkitulosta Portugalin puolustusministeriölle ja pyytäneet ilma-ja merivalvonnan tehostamista.

Tiedotusvälineiden mukaan Portugalin hallitus on pyytänyt kalastusasioiden valtiosihteerin välityksellä komissiolta lausuntoa Espanjan kalastuslupamenettelystä Azorien ja Madeiran vesialueilla.

Jos Espanjan laiton hätäily pitää paikkansa, kalastuksen vapauttamista kyseisillä vesialueilla koskevat pahimmat pelot osoittautuvat oikeiksi, ja Portugalissa yleisellä mielipiteellä on uusia syitä huoleen.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Onko komissiolla tietoja mainituista seikoista ja Espanjan viranomaisten toiminnasta? |
| --- | --- |

—

Onko komissiolla tietoja mainituista seikoista ja Espanjan viranomaisten toiminnasta?

| — | Mitä mieltä komissio on tästä tapauksesta ja erityisesti Espanjan viranomaisten käytöksestä? |
| --- | --- |

—

Mitä mieltä komissio on tästä tapauksesta ja erityisesti Espanjan viranomaisten käytöksestä?

| — | Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tämän tilanteen vuoksi? |
| --- | --- |

—

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tämän tilanteen vuoksi?

| — | Katsooko komissio, että Espanjan valtio on velvollinen maksamaan korvauksia Portugalin valtiolle? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että Espanjan valtio on velvollinen maksamaan korvauksia Portugalin valtiolle?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen esille tuomista seikoista, jotka koskevat espanjalaisten kalastusalusten läsnäoloa Azorien vesillä. Näyttää kuitenkin syntyneen tiettyjä väärinkäsityksiä, jotka koskevat yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 kumoamisesta 4. marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1954/2003 soveltamista. Kalastusta koskevat ehdot merialueilla enintään 100 meripeninkulman sisällä Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten perusviivoista lukien määritellään yllä mainitun asetuksen 5 artiklassa, joka astui voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (vrt. 16 artikla) eli 14. marraskuuta 2003. Täten kalastamista koskevia erityisehtoja Azorien ja Madeiran vesillä on sovellettu siitä päivästä lähtien. On kansallisten viranomaisten asia valvoa, että näitä sääntöjä noudatetaan.

Komissio käy jatkuvaa vuoropuhelua tässä asiassa osallisina olevien jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että sääntöjen noudattaminen käy niin sujuvasti kuin mahdollista.

---

(1)  EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/404 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/404

---

(2004/C 84 E/0470)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0456/04

esittäjä(t): Ioannis Marinos (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kuluttajien valitusten ja ilmoitusten lisääntyminen Kreikassa

Kuluttajasuojakeskuksen (KE.P.KA.), joka sijaitsee Thessalonikissa ja on Euroopan kuluttajajärjestön (BEUC) ja ”Consumers' International” -järjestön jäsen, (14. tammikuuta 2004 julkaiseman) lehdistötiedotteen mukaan vuoden 2003 aikana tuhansien kreikkalaisten kuluttajien jättämien ilmoitusten ja valitusten määrä lisääntyi 40:llä prosentilla. Tarkemmin sanottuna kun vuonna 2002 kuluttajasuojakeskukselle oli tullut 10 000 ilmoitusta ja valitusta, vuonna 2003 lukumäärä kohosi 14 000:een. Yleisimpiä valituksen aiheita olivat pääasiassa hintojen kallistuminen (15,60 prosenttia), luottokortit ja lainat (15,05 prosenttia) sekä vialliset tuotteet (10,46 prosenttia). Huomionarvoista on, että erityisesti luottokortteja ja lainoja koskevien ilmoitusten määrä nousi vuonna 2003 kaksi ja puolikertaiseksi verrattuna vuoteen 2002 (6,68 prosentista 15,05 prosenttiin), syötäväksi kelpaamattomien elintarvikkeiden kohdalla määrä melkein kaksinkertaistui (4,33 prosentista 7,5 prosenttiin). Huomattavaa on myös, että kreikkalaisista yleishyödyllisistä julkisista palveluista tehdyt valitukset ja ilmoitukset yli kaksinkertaistuivat (2,06 prosentista vuonna 2002 4,68 prosenttiin vuonna 2003).

Pitääkö komissio yhteisön kuluttajansuojaa koskevaa lainsäädäntöä riittävänä tällaisten ilmiöiden osalta? Voiko se antaa minulle tietoa siitä, onko kaikki yhteisön lainsäädännön asiaa koskevat määräykset liitetty osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä ja missä määrin niitä noudatetaan?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Yhteisön lainsäädäntö sisältää useita säännöksiä, joilla pyritään varmistamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja sisämarkkinoilla. Elintarvikkeita ja muita kulutustavaroita varten on luotu laaja oikeudellinen kehys yli 20 vuoden pituisen ajanjakson kuluessa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemilla aloilla on annettu direktiivejä hintojen ilmoittamisesta (98/6/EY (1)), kulutusluotoista (87/102/ETY (2), sellaisena kuin se on muutettuna), tuotevastuusta (85/374/ETY (3), sellaisena kuin se on muutettuna) sekä useampia direktiivejä elintarviketurvallisuudesta. Tämä lainsäädäntö sisältää kuluttajansuojaa koskevat säännöt. Yleishyödyllisiä palveluita säännellään alakohtaisilla säädöksillä kuten postipalvelu-, sähkö-, kaasu- ja televiestintädirektiiveillä. Julkisia palveluja koskeva direktiivi (93/38/ETY (4), sellaisena kuin se on muutettuna) puolestaan kattaa tärkeät julkiset palvelut.

Komissio on myös esittänyt ehdotuksen sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevaksi direktiiviksi (5), jotta kuluttajia voitaisiin suojella huijareilta asianmukaisesti. Lisäksi komissio on vuosiksi 2002—2006 laatimansa kuluttajapoliittisen strategian puitteissa ryhtynyt tarkistamaan ja ajantasaistamaan yhteisön kuluttajalainsäädäntöä (6).

Kuluttajien valitusten määrän kasvua Kreikassa voidaan pitää merkkinä siitä, että kuluttajat tulevat yhtä tietoisemmiksi oikeuksistaan: kuluttajat kääntyvät aikaisempaa enemmän kuluttajajärjestöjen puoleen saadakseen apua oikeuksiensa käytössä. Komission mielestä tämä kehityssuunta ei tarkoita, ettei yhteisön lainsäädäntö suojele kuluttajia riittävästi, vaan ennemminkin se on osoitus kuluttajatietoisuuden lisääntymisestä, mitä komissio vahvasti kannattaa. Kuluttajille suunnatun tiedottamisen tehostamiseksi Ateenassa avattiin 7. toukokuuta 2003 EU-kuluttajaneuvontapiste (osoite: 7, Akadimias Street, GR-10671 Ateena).

Kreikka on saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään kaikki kuluttajansuojadirektiivit, jotka liittyvät muihin kuin elintarviketurvallisuuden alaan kuuluviin kysymyksiin. Kreikan viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että osaksi kansallista lainsäädäntöä saatetut EU:n kuluttajia koskevat direktiivit pannaan asianmukaisesti täytäntöön kreikkalaisten kuluttajien eduksi.

Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki Kreikkaan vuonna 2003 kolme tarkastusmatkaa elintarviketurvallisuusasioissa. Se esitti tarkastusmatkojen tulosten perusteella suosituksia käytettävissä olevien virallisten valvontajärjestelmien toiminnan parantamiseksi ja todettujen epäkohtien korjaamiseksi. Monet näistä epäkohdista johtuvat henkilökunnan vähyydestä, mihin Kreikan viranomaiset pyrkivät aktiivisesti löytämään ratkaisun. Tarkastusraportit asetetaan lähiaikoina nähtäville terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston verkkosivulle (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/oc_index_en.htmi).

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/6/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, kuluttajansuojasta kuluttajille tarjottavien tuotteiden hintojen ilmoittamisessa, EYVL L 80, 18.3.1998.

(2)  Neuvoston direktiivi 87/102/ETY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä, EYVL L 42, 12.2.1987. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/7/EY, EYVL L 101, 1.4.1998.

(3)  Neuvoston direktiivi 85/374/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1985, tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä, EYVL L 210, 7.8.1985. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 1999/34/EY, EYVL L 141, 4.6.1999.

(4)  Neuvoston direktiivi 93/38/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 199, 9.8.1993. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/4/EC, EYVL L 101, 1.4.1998.

(5)  KOM(2003) 3 5 6 lopullinen.

(6)  KOM(2002) 208 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/405 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/405

---

(2004/C 84 E/0471)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0458/04

esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lintuinfluenssa ja thaimaalaista linnunlihaa koskeva kielto

Kun lintuinfluenssa puhkesi Aasiassa, Euroopan unioni kielsi kaiken tuoreen linnunlihan tuonnin Thaimaasta. Kielto jatkuu 15:nteen elokuuta 2004 asti. Kielto ei kuitenkaan koske hyvin korkeassa lämpötilassa (70 °C) käsiteltyä linnunlihaa. Miten komissio voi vakuuttaa, että valmisruokien sisältämän käsitellyn linnunlihan tartuntariski on alhaisempi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Maailman eläintautijärjestön (OIE) vahvistamat kansainväliset standardit, jotka pohjautuvat yhteistyössä yhteisön lintuinfluenssan vertailulaboratorion kanssa tehtyihin riskianalyysitutkimuksiin, edellyttävät, että kyseiset virukset inaktivoidaan vähintään 60 celsiusasteen lämpötilassa tehtävällä 30 minuutin pituisella käsittelyllä. Lihavalmisteiden tuontia koskevalla komission päätöksellä 97/222/EY (1) pienennetään riskiä ilmoittamisvelvollisuuden piiriin kuuluvien eläintautien leviämisestä tuoreen lihan tuonnin kautta säätämällä tuotteille suoritettavien taudinaiheuttajien hyväksytyistä inaktivointikäsittelyistä. Nämä käsittelyt on kuvattu kyseisen päätöksen liitteessä. Komission päätöksessä 97/221/EY (2) säädetään tällaisia tuotteita varten tarkoitetusta todistusmallista, joka on ollut käytössä useita vuosia.

Tästä syystä sellaisten Thaimaasta peräisin olevien siipikarjan, sileälastaisten lintujen ja riistalintujen lihaa sisältävien lihavalmisteiden, joille on suoritettu komission päätöksen 97/222/EY liitteessä olevan IV osan B, C tai D kohdassa kuvatun menettelyn mukainen käsittely, tuonti on edelleen sallittu. Käsittelyissä valmisteet on kuumennettava kauttaaltaan vähintään 70 celsiusasteen lämpötilaan, jolloin lämpötila nousee valmisteissa itse asiassa tätäkin korkeammaksi.

Sellaisia valmisaterioita, joiden sisältämä liha on ominaisuuksiltaan edelleen verrattavissa tuoreeseen lihaan (liha on esimerkiksi ainoastaan suolattu, maustettu tai leivitetty ja sen jälkeen pakastettu), ei pidetä lihavalmisteina vaan raakalihavalmisteina, jotka kuuluvat nykyisen tuontikiellon piiriin.

Jäsenvaltioiden tehtävänä on valvoa tavaralähetyksiä yhteisön rajatarkastusasemilla sen varmistamiseksi, että yhteisön terveysvaatimuksia noudatetaan ja että ryhdytään tarvittaviin toimiin tapauksissa, joissa yhteisön lainsäädäntöä rikotaan.

Komission verotuksen ja tulliliiton pääosasto toimii myös tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden tullilaitosten kanssa, jotta koko yhteisön alueella saataisiin pantua käytännön tasolla täytäntöön koordinoitu riskinhallintamalli. Tuore esimerkki tästä on tartunta-alueeseen kuuluvista Aasian maista peräisin olevien siipikarjatuotteiden äskettäisen tuontikiellon toimeenpanon yhteydessä toteutettu tietojenvaihto, jonka tarkoituksena oli valvonnan tehostaminen.

Komissio korostaa, että kaikissa toimenpiteissä noudatetaan elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean kantaa. Komiteaan kuuluu asiantuntijoita kaikista jäsenvaltioista.

Siipikarjanlihan tuonti Aasiasta lentokentille matkustajien mukana on kielletty komission päätöksellä 2002/995/EY (3). Päätöksen nojalla siipikarjanlihaa ja siipikarjanlihavalmisteita ei saa tuoda Euroopan unioniin muutoin kuin samojen terveysvaatimusten mukaisesti, jotka koskevat kaupallista tuontia.

---

(1)  Komission päätös 97/222/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 1997, luettelosta kolmansista maista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin, EYVL L 89, 4.4.1997.

(2)  Komission päätös 97/221/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 1997, lihavalmisteiden tuontiin kolmansista maista liittyvistä eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä ja terveystodistusten malleista sekä päätöksen 91/449/ETY kumoamisesta, EYVL L 89, 4.4.1997.

(3)  Komission päätös 2002/995/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 2002, henkilökohtaiseen kulutukseen tuotavia eläinperäisiä tuotteita koskevista väliaikaisista suojatoimenpiteistä, EYVL L 353, 30.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/406 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/406

---

(2004/C 84 E/0472)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0459/04

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ternissä sijaitsevan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen

Thyssen Krupp -yhtiö on ilmoittanut lakkauttavansa lähiaikoina omistamansa magneettista terästä valmistavan Ast-laitoksen Ternissä Italiassa. Kyseisen tehtaan lakkauttaminen johtaa 900 työntekijän irtisanomiseen, ja sillä on lisäksi työllisyysvaikutuksia Ternin koko teräsalan alihankintateollisuuteen. Thyssen Kruppille on myönnetty viime vuosina yhteisön rahoitusta muun muassa Euroopan sosiaalirahastosta, ja kyseiset varat on tarkoitettu henkilöstön kouluttamiseen ja paikallisten infrastruktuurien kehittämiseen Ternin laitosta varten.

| 1. | Mihin kiireellisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta voidaan välttää Ternissä sijaitsevan, magneettista terästä valmistavan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen? |
| --- | --- |

1.

Mihin kiireellisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta voidaan välttää Ternissä sijaitsevan, magneettista terästä valmistavan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen?

| 2. | Millaisia työllisyystakuita vaaditaan niiltä yrityksiltä, joille myönnetään varoja yhteisön rahastoista, kuten esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastosta, henkilöstön kouluttamiseen ja yrityksen infrastruktuurin parantamiseen? |
| --- | --- |

2.

Millaisia työllisyystakuita vaaditaan niiltä yrityksiltä, joille myönnetään varoja yhteisön rahastoista, kuten esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastosta, henkilöstön kouluttamiseen ja yrityksen infrastruktuurin parantamiseen?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04 (esittäjä Sbarbati), P-0388/04 (esittäjä Angelilli) ja P-0445/04 (esittäjä Mastella) (1). Joka tapauksessa komissio toteaa tyytyväisenä, että ilmeisesti on päästy sopimukseen siitä, ettei tehdasta suljeta.

---

(1)  Katso sivu 206.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/407 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/407

---

(2004/C 84 E/0473)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0460/04

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Belgia Euroopan johtaja salmonellatartunnoissa — munien pastörointi

Komission jäsen David Byrnen mukaan Euroopassa todetaan vuosittain 160 000 salmonellatartuntaa, joiden kustannukset yhteiskunnalle ovat yhteensä noin 2,8 miljardia euroa ja jotka johtavat ainakin 200 ihmisen kuolemaan.

Kananmuna — myös valmisteina — on yksi salmonellatartuntojen yleisimmistä tartunnan lähteistä.

Nykyisen tekniikan avulla on kuitenkin mahdollista välttää tällaiset elintarvikeperäiset infektiot heikentämättä ravintoarvoa tai ruoanvalmistusmahdollisuuksia. Flanderilainen yritys Leda Technologies on kehittänyt ammattikäyttöön tarkoitetun laitteen, jonka avulla kuorineen myydyistä kananmunista voidaan poistaa bakteerit vaikuttamatta kuitenkaan munien ravintoarvoon tai koostumukseen. Laitteella voi lisäksi keittää munat bakteerien poiston yhteydessä. Kun otetaan huomioon tieto, jonka mukaan hieman yli puolet munien aiheuttamista salmonellatartunnoista saadaan ammattimaisissa (suur)keittiöissä, tämä tekniikka kannattaisi määrätä pakolliseksi ammattimaisissa (suur)keittiöissä kansanterveyden suojelemiseksi ja yhteiskunnalle aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi.

Onko komissio tietoinen tällaisesta tekniikasta ja onko komissio valmis helpottamaan sen käyttöönottoa ammattimaisissa (suur)keittiöissä taloudellisten kannustimien avulla kansanterveyden suojelemiseksi ja yhteiskunnalle aiheutuvien kustannusten pienentämiseksi? Jos on, mitä konkreettisia toimia komissio on jo toteuttanut tätä varten? Jollei ole, miksi ei?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Komissio tuntee LEDA-yhtiön kehittämän teknologian, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Kyseisen teknologian käyttäminen vaikuttaa kiinnostavalta eritoten suurkeittiöiden kannalta. Yhteisön lainsäädännössä ei myöskään ole minkäänlaista estettä sen käyttämiselle suur- tai teollisuuskeittiöissä. On kuitenkin olemassa muita keinoja, jotka mahdollistavat salmonellatartuntojen riskin pienentämisen tässä elintarvikeketjun vaiheessa, kuten munavalmisteiden käyttö. Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (1) vahvistetaan tältä osin periaate, jonka mukaan elintarvikealan toimijalla on ensisijainen vastuu tuottamiensa elintarvikkeiden turvallisuudesta.

Tästä syystä yhteisö on yhteisrahoitusasioissa suosinut salmonellan torjumisessa erilaista lähestymistapaa, jolla tähdätään munaketjun parantamiseen elintarvikeketjun ensimmäisissä vaiheissa. Euroopan parlamentin ja neuvoston hiljattain hyväksymässä zoonooseja koskevassa uudessa säädöksessä säädetään salmonellan tehostetusta valvonnasta munivien kanojen kasvattamisessa. Kaikissa jäsenvaltioissa on jo meneillään jalostussiipikarjaparvien valvontaa tehostavia ohjelmia.

Komissio katsoo, että näillä toimenpiteillä munien kulutukseen liittyvää ihmisiin tarttuvan salmonelloosin riskiä kyetään tulevina vuosina vähentämään huomattavasti.

Jos jäsenvaltiot haluavat tukea taloudellisesti kyseisen teknologian käyttöönottoa, tuen on oltava valtiontukia koskevien yhteisön sääntöjen mukaista.

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/408 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/408

---

(2004/C 84 E/0474)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0464/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Brax — Irtisanomiset ja yrityssiirtymät

Portugalin Vila Nova de Gaiassa toiminut saksalainen valmisvaateyritys Brax on sulkenut ovensa, minkä vuoksi 430 henkeä on jäänyt työttömäksi. Työntekijät syyttävät tehdasta tuotannon siirtämisestä halvemman työvoiman maihin (Bulgariaan ja Puolaan). Portugalin sosiaaliturva- ja työministeri ilmoitti, että tehtaan sulkeminen oli ”törkeä ja jätti työntekijät heitteille”, ja vakuutti, että Portugalin valtio haastaa Braxin oikeuteen. Hän pohti myös mahdollisuutta turvautua palkkaturvarahastoon, jonka kautta Braxin lähes 430 työntekijää saisivat palkkansa viiveellä eivätkä menettäisi sopimussuhdettaan yritykseen, mikäli tehtaalle varmistuisi uusi investoija.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Seuraako komissio tätä huolestuttavaa tilannetta? |
| --- | --- |

—

Seuraako komissio tätä huolestuttavaa tilannetta?

| — | Mitä määriä ja minä ajankohtina tämän yrityksen perustamiselle ja toiminnalle Portugalissa on annettu yhteisön suoraa tai epäsuoraa tukea? Onko tätä tukea annettu Portugalissa toimivalle yritykselle, mahdolliselle emoyritykselle vai yrityskonsernille? Mitä määriä ja minä ajankohtina konsernin yrityksille on myönnetty yhteisön suoraa tai epäsuoraa tukea Euroopan unionin (tai aikaisemmin Euroopan talousyhteisön) eri maissa ja ehdokasvaltioissa toimivien tehtaiden hyväksi? |
| --- | --- |

—

Mitä määriä ja minä ajankohtina tämän yrityksen perustamiselle ja toiminnalle Portugalissa on annettu yhteisön suoraa tai epäsuoraa tukea? Onko tätä tukea annettu Portugalissa toimivalle yritykselle, mahdolliselle emoyritykselle vai yrityskonsernille? Mitä määriä ja minä ajankohtina konsernin yrityksille on myönnetty yhteisön suoraa tai epäsuoraa tukea Euroopan unionin (tai aikaisemmin Euroopan talousyhteisön) eri maissa ja ehdokasvaltioissa toimivien tehtaiden hyväksi?

| — | Onko komissio jo ryhtynyt toimiin Braxia vastaan sen Vila Nova de Gaian tehtaan sulkemisen aiheuttamien erittäin kielteisten sosiaalis-taloudellisten vaikutusten takia? Onko komissiolla tietoa, jonka perusteella se voi luokitella yrityksen hallintomenettelyn vilpilliseksi yhteisön varojen käytön osalta? |
| --- | --- |

—

Onko komissio jo ryhtynyt toimiin Braxia vastaan sen Vila Nova de Gaian tehtaan sulkemisen aiheuttamien erittäin kielteisten sosiaalis-taloudellisten vaikutusten takia? Onko komissiolla tietoa, jonka perusteella se voi luokitella yrityksen hallintomenettelyn vilpilliseksi yhteisön varojen käytön osalta?

| — | Voiko komissio vakuuttaa, että mikäli Portugalissa toimineelle tehtaalle on suoraan tai epäsuorasti myönnetty yhteisön taloudellista tukea, tämä yrityskonserni ei jatkossa saa uutta suoraa tai epäsuoraa tukea, mikäli liiketoimintaa siirretään? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio vakuuttaa, että mikäli Portugalissa toimineelle tehtaalle on suoraan tai epäsuorasti myönnetty yhteisön taloudellista tukea, tämä yrityskonserni ei jatkossa saa uutta suoraa tai epäsuoraa tukea, mikäli liiketoimintaa siirretään?

| — | Mihin muihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tässä tapauksessa? |
| --- | --- |

—

Mihin muihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tässä tapauksessa?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Ilda Figueiredon esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0243/04 (1).

---

(1)  Katso sivu 343.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/409 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/409

---

(2004/C 84 E/0475)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0467/04

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Työmatkakulut

Minkä verran (i) komission jäsenille ja (ii) komission henkilöstölle maksettiin työmatkakuluja osallistumisesta Strasbourgissa pidettyihin Euroopan parlamentin täysistuntoihin (a) vuonna 2001 ja (b) vuonna 2002?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Euroopan parlamentin Strasbourgissa pidetyille istuntojaksoille osallistumisesta aiheutuneet työmatkakulut esitetään seuraavassa eriteltyinä henkilöstöryhmittäin vuosina 2001 ja 2002:

| (euroina) |
| --- |
| Vuosi | Ryhmä | Yhteensä |
| Kabinettien henkilöstö | Muu komission henkilöstö | Jäsenet |
| 2001 | 209 245,01 | 340 794,65 | 1089 143,59 | 1639183,25 |
| 2002 | 311 144,85 | 355 632,28 | 1114182,32 | 1 780959,45 |

(euroina)

Vuosi

Ryhmä

Yhteensä

Kabinettien henkilöstö

Muu komission henkilöstö

Jäsenet

2001

209 245,01

340 794,65

1089 143,59

1639183,25

2002

311 144,85

355 632,28

1114182,32

1 780959,45

Edellä mainitut kulut ovat mitattavissa olevia ja laskutettuja matka-, asumis-, ateria- ja muita kustannuksia, kuten työtarkoituksiin käytettyjä puhelin- ja faksikuluja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/409 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/409

---

(2004/C 84 E/0476)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0471/04

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön mallin mukaisen vammaisten pysäköintiluvan väärinkäyttö

Monissa Euroopan kunnissa yhteisön mallin mukainen vammaisten pysäköintilupa vapauttaa invalidit pysäköintimaksun (virallisesti ”pysäköintiveron”) maksamisesta. Vammaisten pysäköintiluvan yhteisön mallin tultua käyttöön pysäköintilupaan ei ole enää saanut painattaa siihen liittyvää rekisterinumeroa. Tämän tarkoituksena on, että invalidit voivat käyttää ja hyödyntää vammaisten pysäköintilupaa mahdollisimman laajalti.

Kunnissa, joissa pysäköintimaksut ovat korkeat, muidenkin kuin invalidien on tämän vuoksi hyödyllistä omistaa yhteisön mallin mukainen vammaisten pysäköintilupa (jossa ei ole rekisterinumeroa), koska sen avulla voi säästää huomattavasti pysäköintimaksuissa.

Käytännössä pysäköintilupia käytetään yleisesti väärin, ja niitä varastetaan hyvin paljon invalidien autoista. Epäilyt yhteisön mallin mukaisen vammaisten pysäköintiluvan väärinkäytöstä ilmenevät esimerkiksi alankomaalaisessa päivälehdessä De Telegraafissa 27. syyskuuta 2003 julkaistusta ilmoituksesta, jossa varastettua lupaa tarjotaan myyntiin. Varkauden ilmoittamisen jälkeen tieto olisi välitettävä pysäköinninvalvontaan ja varastetut yhteisön mallin mukaiset vammaisten pysäköintiluvat olisi kirjattava, mutta tämä on lähestulkoon mahdotonta nykyisillä automaattisilla tietojenkäsittelyjärjestelmillä. Yhteisön mallin mukaisen vammaisten pysäköintiluvan myönteiseksi tarkoitettu vaikutus, vammaisten lähimmäisten auttaminen, häviää näin olemattomiin.

| 1. | Onko komissio tietoinen näistä ongelmista? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen näistä ongelmista?

| 2. | Aikooko komissio sallia, että jokaiseen yhteisön mallin mukaiseen vammaisten pysäköintilupaan painatetaan käytettävän auton rekisteritunnus, jollei luvan haltija sitä nimenomaisesti kiellä (esimerkiksi siksi hän on useita eri autoja matkustajana käyttämään joutuva invalidi). Jollei aio, miksi ei? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio sallia, että jokaiseen yhteisön mallin mukaiseen vammaisten pysäköintilupaan painatetaan käytettävän auton rekisteritunnus, jollei luvan haltija sitä nimenomaisesti kiellä (esimerkiksi siksi hän on useita eri autoja matkustajana käyttämään joutuva invalidi). Jollei aio, miksi ei?

| 3. | Mikäli edellä oleva ehdotus hylätään, onko komissio valmis tutkimaan vaihtoehtoja, ja jos on, niin mitä? |
| --- | --- |

3.

Mikäli edellä oleva ehdotus hylätään, onko komissio valmis tutkimaan vaihtoehtoja, ja jos on, niin mitä?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetussa neuvoston suosituksessa 98/376/EY (1) suositellaan, että jäsenvaltiot laativat vammaisten pysäköintiluvan, joka myönnetään näille henkilöille kansallisten säännösten ja yhdenmukaisen mallin mukaisesti.

Lisäksi suositellaan, että yhteisön yhdenmukaisen mallin mukaisesti laaditut pysäköintiluvat tunnustettaisiin vastavuoroisesti niin, että tällaisen luvan haltija voi jäsenvaltiossa, jossa hän oleskelee, käyttää niitä pysäköintimahdollisuuksia, joita kyseisessä jäsenvaltiossa myönnettävään pysäköintilupaan liittyy.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komissio ei voi puuttua kansallisiin lainsäädäntöihin. On jäsenvaltioiden asia tunnustaa pysäköintiluvat vastavuoroisesti kunkin jäsenvaltion omien kansallisten, alueellisten ja paikallisten lakien ja asetusten (tielain ja täytäntöönpanosäännösten) mukaisesti.

Komissio ei ole saanut suoraa tietoa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomista seikoista, mutta se on kyllä tietoinen tilanteesta useissa jäsenvaltioissa (pysäköintilupien varkaudet ja myyntiin tarjoaminen).

Komissio aikookin seuraavaksi keskustella kyseisistä ongelmista (tilanteen seuranta myös laajentumisprosessin kannalta) niiden jäsenvaltioiden korkeiden edustajien kanssa, jotka osallistuvat neuvoa-antavan työryhmän kokouksiin (High Level Group on Disability matters). Kyseisen ryhmän tehtävänä on avustaa komissiota vammaiskysymyksissä.

---

(1)  EYVL L 167, 12.6.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/410 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/410

---

(2004/C 84 E/0477)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0475/04

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

Sain verkkosivustosta www.lingvo.org/eo/2/15 tiedon työpaikkailmoituksissa harjoitettavasta kielellisestä syrjinnästä, joka on työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön sääntöjen selkeä rikkomus. Tarkemmin sanottuna kyse on äidinkielen käytöstä valintaperusteena palkattaessa henkilöitä Euroopan yhteisön varoilla rahoitettuihin kansalaisjärjestöihin, teknisen avun toimistoihin ja yksityisiin yrityksiin.

Tiedän, että komissio on selvittänyt kantansa tähän ongelmaan jo useita kertoja aiemmin kirjallisiin kysymyksiin antamissaan vastauksissa. On askel oikeaan suuntaan, että komissio on kehottanut yksiköltään kiinnittämään huomiota mahdollisiin syrjiviin työpaikkailmoituksiin ja pyytänyt ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin toimeksisaajiensa osalta. Lisäksi on rohkaisevaa, että komissio on korostanut käyttävänsä tarvittaessa oikeudellisia valtuuksiaan estääkseen äidinkielen käytön valintaperusteena työpaikkailmoituksissa.

Tästä aiheesta toistuvasti vuodesta 2001 lähtien esitetyt parlamentin kysymykset osoittavat kuitenkin selvästi, että komissio käyttää ehdottomasti liian vähän oikeudellisia valtuuksiaan näiden käytäntöjen lopettamiseksi kerta kaikkiaan. Komission passiivinen asenne onkin herättänyt Euroopan parlamentissa voimakkaasti kasvavaa levottomuutta yli poliittisten ryhmien rajojen.

Haluaisin kuulla komissiolta, miksi se ei ole tähän mennessä käyttänyt oikeudellisia valtuuksiaan, vaikka yhteisön oikeutta on selvästi ja todistetusti rikottu? Aikooko komissio vastedes toimia päättäväisesti ja EY:n perustamissopimuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti kaikkea kielellistä syrjintää vastaan, jota sen (osa)rahoittamat organisaatiot harjoittavat työpaikkailmoituksissaan?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/411 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/411

---

(2004/C 84 E/0478)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0538/04

esittäjä(t): Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa — ”English mother tongue” tai ”native speaker”

Vastauksessaan kysymykseen E-2226/03 (1) komissio ilmoittaa, että kaikkia komission yksiköitä on kehotettu kiinnittämään huomiota mahdollisiin syrjiviin työpaikkailmoituksiin ja pyydetty ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin toimeksisaajien osalta. Komissio ilmoittaa vastauksessaan myös, että se pyrkii välttämään yhteistyötä sellaisten organisaatioiden kanssa, jotka käyttävät työpaikkailmoituksissaan valintaperusteena äidinkielisyyttä. Komissio korostaa edelleen, että se aikoo käyttää oikeudellisia valtuuksiaan sen estämiseksi, että työpaikkailmoituksissa käytetään valintaperusteena äidinkielisyyttä.

Euroopan esperantoliitto väittää, että komission aiemmista varoituksista huolimatta edelleen julkaistaan kielellisesti syrjiviä työpaikkailmoituksia, joissa hakijoiden on täytettävä englannin kielen äidinkielisyyttä koskevat perusteet, kuten ”English mother tongue” tai ”native English speakers”. Syrjivät työpaikkailmoitukset ovat luettavissa sivustosta (www.lingvo.org/eo/2/15).

| 1. | Onko komissio tietoinen tällaisten työpaikkailmoitusten julkaisemisesta? Jos on, onko komissio käyttänyt oikeudellisia valtuuksiaan estääkseen tämän syrjivän vaatimuksen käytön? Jos on, millä tavoin? Jollei ole, miksi ei? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen tällaisten työpaikkailmoitusten julkaisemisesta? Jos on, onko komissio käyttänyt oikeudellisia valtuuksiaan estääkseen tämän syrjivän vaatimuksen käytön? Jos on, millä tavoin? Jollei ole, miksi ei?

| 2. | Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kieltääkseen vastaisuudessa äidinkielisyyttä (”English mother tongue” tai ”native speaker”) edellyttävät työpaikkailmoitukset? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kieltääkseen vastaisuudessa äidinkielisyyttä (”English mother tongue” tai ”native speaker”) edellyttävät työpaikkailmoitukset?

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 236.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/411 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/411

---

(2004/C 84 E/0479)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0710/04

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Englantia äidinkielenään puhuville tarkoitetut EU:n työpaikkailmoitukset

Tietyt virastot, kansalaisjärjestöt ja yksityiset yritykset, joita Euroopan komissio rahoittaa osittain tai kokonaan, ovat julkaisseet ilmoituksia yli 700 työpaikasta EU:n toimialalla. Nämä työpaikat on varattu ainoastaan hakijoille, joiden äidinkieli on englanti (English mother tongue/native English speakers) (www.lingvo.org/eo/2/15).

Näissä ilmoituksissa ei etsitä henkilöitä, joilla on hyvä tai erinomainen englannin kielen taito vaan ainoastaan ja yksinomaan englantia äidinkielenään puhuvia henkilöitä.

Voiko komissio vahvistaa tämän käytännön? Jos näin on, eikö se pidä tätä perussopimusten vastaisena?

Stavros Dimasin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0475/04, E-0538/04 ja E-0710/04

(21. huhtikuuta 2004)

Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan komission yhteiseen vastaukseen Jan Dhaenen ja muiden esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-0046/04 ja E-0086/04 (1).

---

(1)  Katso sivu 302.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/412 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/412

---

(2004/C 84 E/0480)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0476/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission autot

Voisiko komissio vahvistaa, ovatko komission jäsenten käyttöön annetut autot olleet osallisina tieliikenneonnettomuuksissa tai onnettomuuksissa, joissa on mukana kolmas osapuoli, viimeisten kahden vuoden aikana? Jos ovat, voisiko komissio esittää yksityiskohtaisia tietoja näistä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissaarien käyttöön asetetut autot ovat 1. tammikuuta 2002 jälkeen olleet osallisina 13 onnettomuudessa, joista yhdessä aiheutui vähäisiä vammoja yhdelle henkilölle.

Kussakin onnettomuudessa oli osallisena kolmas osapuoli, ja komission autonkuljettajan katsottiin olleen onnettomuuden aiheuttaja kahdeksassa tapauksessa. Yksikään onnettomuuksista ei johtanut rikos- tai siviilioikeudenkäyntiin. Onnettomuuksista 11 sattui Brysselin alueella ja kaksi Strasbourgissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/412 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/412

---

(2004/C 84 E/0481)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0478/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission autot

Voiko komissio vahvistaa, onko komission jäsenten puolisoilla ja perheillä oikeus käyttää komission jäsenten käyttöön annettuja autoja?

Onko ilmennyt tapauksia, joissa komission jäsenen autoa on käytetty tällä tavoin?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Komission jäseniä koskevassa hallinnollisessa käsikirjassa määrätään, että

| | Ainoastaan komission autonkuljettajilla ja komission jäsenillä on lupa ajaa virka-autoa. |
| --- | --- |

Ainoastaan komission autonkuljettajilla ja komission jäsenillä on lupa ajaa virka-autoa.

Käsikirjassa määrätään lisäksi, että

| | Autonkuljettajaa ei voida pyytää tarjoamaan palveluita yksityistarkoituksiin, jos se aiheuttaa hänelle ylityötunteja tai virkamatkakuluja, paitsi jos turvallisuussyyt toisin edellyttävät. Jollei erityisiä turvallisuussyitä ole, komission jäsen voi ajaa itse virka-autoaan erityisesti vapaapäivinä. |
| --- | --- |

Autonkuljettajaa ei voida pyytää tarjoamaan palveluita yksityistarkoituksiin, jos se aiheuttaa hänelle ylityötunteja tai virkamatkakuluja, paitsi jos turvallisuussyyt toisin edellyttävät. Jollei erityisiä turvallisuussyitä ole, komission jäsen voi ajaa itse virka-autoaan erityisesti vapaapäivinä.

Tähän mennessä ei ole todettu tapauksia, joissa virka-autoja olisi käytetty näiden määräysten vastaisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/413 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/413

---

(2004/C 84 E/0482)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0480/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission avoimet kilpailut

Le Figaro -lehdessä julkaistiin vastikään artikkeli Ranskan kansalaisen Jean-Louis Gibaultin tapauksesta. Gibault osallistui komission avoimeen kilpailuun, joka koski ulkosuhteita ja muille kuin jäsenvaltioille myönnettävän tuen hallinnointia. Kysyn tämä johdosta seuraavaa:

| — | Voiko komissio selvittää, miksi Gibault sai 19,5 pistettä suullisesta kokeesta eikä siten läpäissyt kilpailua? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio selvittää, miksi Gibault sai 19,5 pistettä suullisesta kokeesta eikä siten läpäissyt kilpailua?

| — | Miksi tämän kohdan perusteluja ei ilmoitettu hakijalle lukuisista pyynnöistä huolimatta? |
| --- | --- |

—

Miksi tämän kohdan perusteluja ei ilmoitettu hakijalle lukuisista pyynnöistä huolimatta?

| — | Onko komissio ryhtynyt oikeustoimiin Gibaultia vastaan? Jos on, milloin asiaa käsitellään tuomioistuimessa? |
| --- | --- |

—

Onko komissio ryhtynyt oikeustoimiin Gibaultia vastaan? Jos on, milloin asiaa käsitellään tuomioistuimessa?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Kilpailuilmoituksessa, johon arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, vaadittiin vähintään 20 pisteen saavuttamista 40 pisteen enimmäispistemäärästä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainittu hakija sai 19,50 pistettä. Vaaditun vähimmäispistemäärän alittava tulos on tietenkin pätevä syy hakijan hylkäämiseen.

Jean-Louis Gibault sai tiedon saamastaan arvosanasta. Useissa yhteisöjen tuomioistuimen aiemmin tekemissä ratkaisuissa vahvistetaan, että kokeista saatujen arvosanojen ilmoittaminen hakijalle on riittävä perustelu valintalautakunnan päätökselle.

Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä III olevassa 6 artiklassa säädetään, että valintalautakunnan työskentely on salaista. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ovat toistuvasti todenneet, että kilpailun valintalautakuntien keskustelujen on pysyttävä salassa, minkä tarkoituksena on taata valintalautakuntien työskentelyn riippumattomuus ja objektiivisuus sekä suojata niitä ulkoisilta paineilta ja asiaan puuttumisilta. Tämä on vahvistettu yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-254/95 P, Euroopan parlamentti vastaan Innamorati, 4. heinäkuuta 1996 antamassa tuomiossa sekä seuraavissa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antamissa tuomioissa: asia T-33/00, Martínez Páramo ym. vastaan Euroopan komissio, tuomio 27. maaliskuuta 2003, asia T-72/01, Pyres vastaan Euroopan komissio, tuomio 25. kesäkuuta 2003 ja asia T-53/00 Angioli vastaan Euroopan komissio, tuomio 23. tammikuuta 2004.

Jean-Louis Gibault on valittanut karsiutumisestaan ja hakee avoimen kilpailun tai ainakin valintalautakunnan päätöksen kumoamista (asia T/294/03). Asia jätettiin käsiteltäväksi 25. elokuuta 2003 ja se on edelleen vireillä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/414 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/414

---

(2004/C 84 E/0483)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0490/04

esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   ĽExpress-lehden ranskalaisten toimittajien Marc Epsteinin ja Jean-Paul Guilloteaun seurassa Karachissa 14. joulukuuta 2003 pidätetyn pakistanilaisen toimittajan Khawar Mehdi Rizvin vankeus

Joulukuun 14. päivänä 2003 pakistanilainen toimittaja Khawar Mehdi Rizvi pidätettiin Karachissa hänen ollessaan ranskalaisen ĽExpress-lehden toimittajien Marc Epsteinin ja Jean-Paul Guilloteaun seurassa. Useita päiviä kestäneen vankeuden jälkeen ranskalaiset toimittajat vapautettiin, mutta Khawar Mehdi Rizvin vangitsemista jatkettiin ja hänen tapauksensa käsittelyä jatkettiin. Hän saattaa saada raskaan tuomion — jopa elinkautisen vankeustuomion.

Quettan poliisin rikososastossa kirjatun kanteen (FIR) mukaan Khawar Mehdi Rizvi otti vastaan rahaa ranskalaisen ĽExpress-lehden toimittajilta Marc Epsteinilta ja Jean-Paul Guilloteaulta taliban-komentajaa sekä talibaanien harjoitusleiriä koskevan valheellisen reportaasin laatimisesta. Toimittajaa syytetään useista rikoksista: salaliitosta, kapinasta, Pakistanin kansainvälisen maineen vahingoittamisesta ja Pakistanin, naapurimaan ja kansainvälisen yhteisön sekä islamin ja muiden uskontojen välisen vihan lietsomisesta. Näille syytteille ei ole olemassa ainuttakaan konkreettista todistetta. Saman asian käsittelyn yhteydessä ranskalaiset ĽExpress-lehden toimittajat tuomittiin oikeudessa ainoastaan sakkoihin.

Yhdysvaltain Pakistanin suurlähettiläs on ilmaissut Islamabadin hallitukselle olevansa huolestunut Khawar Mehdi Rizvin tilanteesta. Khawar Mehdi Rizvia tukevaan kansainväliseen komiteaan kuuluu pakistanilaisia toimittajia, ranskalaisten tiedotusvälineiden France 2:n, TFl:n, Le Monden, Libérationin ja ĽExpressin toimittajia, amerikkalaisten lehtien The New York Timesin ja Chicago Tribunen toimittajia sekä Toimittajat ilman rajoja -järjestön toimittajia.

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tukeakseen Khawar Mehdi Rizvin vapauttamista?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Pidätyksen jälkeen Khawar Mehdi Rizviä pidettiin salaa vangittuna yli neljä viikkoa. Sen jälkeen, kun poliisi ilmoitti hänen vangitsemisestaan julkisesti 24. tammikuuta 2004, käynnistettiin kuitenkin tavanomainen oikeudellinen menettely kirjaamalla tapausta koskeva kanne. Khawar Mehdi Rizviä on syytetty Pakistanin rikoslain 124-A pykälän nojalla kapinoinnista. Hän on nyt vangittuna, ja hänen tapauksensa käsittely jatkuu.

Rikoslain 124-A pykälä on Pakistanin perustuslain 19 artiklan mukainen. Siinä hyväksytään sananvapauden rajoittaminen silloin, kun halutaan suojella Pakistanin tai sen osien yhtenäisyyttä, turvallisuutta, puolustusta tai ystävällisiä suhteita muihin maihin (”in the interest of [...] the integrity, security or defence of Pakistan or any part thereof, friendly relationship with foreign states [...]”).

Vaikka onkin valitettavaa, että Khawar Mehdi Rizvi katosi jälkiä jättämättä jonkin ajan kuluttua pidätyksen jälkeen, oikeuslaitos ei kuitenkaan näytä kohdelleen häntä syrjivästi. On kuitenkin todettava, että kaksi ranskalaista pidätettiin, heitä syytettiin ja heidät tuomittiin ulkomaalaislain 14 (a) pykälän nojalla viisumisäännösten rikkomisesta, kun taas Khawar Mehdi Rizviä syytettiin paljon vakavammasta rikoksesta eli kapinoinnista, josta voidaan tuomita elinkautiseen vankeuteen. Tästä saa todellakin sen vaikutelman, että Khawar Mehdi Rizvi joutuu kärsimään yksin niistä todella vakavista seurauksista, joita oli kolmen toimittajan selvästikin ajattelemattomalla teolla.

Tuomioistuin ei ole vielä antanut Rizvin tapauksessa tuomiota, ja komissio ei normaalioloissa halua puuttua keskeneräiseen oikeudenkäyntiin. Ulkosuhteista vastaava komission jäsen otti kuitenkin asian esille Islamabadissa 18. helmikuuta 2004 pidetyssä edellisessä ministeritroikan kokouksessa ja pyysi, että Rizviä kohdeltaisiin armeliaasti. Käsittääksemme myös Islamabadin edustustojen päälliköt seuraavat tilanteen kehitystä, ja Rizvin tapaus aiotaan jatkossa ottaa esille EU:n ja Pakistanin viranomaisten välisessä yhteydenpidossa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/415 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/415

---

(2004/C 84 E/0484)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0494/04

esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   M30-moottoritiehankkeiden vapauttaminen ympäristövaikutusten arvioinnista Madridin autonomisen alueen hallituksen toimesta

Madridin kaupunginhallitus on ilmoittanut Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 22 julkisen hankkeen aloittamisesta M30-moottoritiellä kesäkuussa 2004. Hankkeiden yhteisarvo on 3 500 miljoonaa euroa. Tämä 32 kilometrin moottoritieosuus, jolla liikennöi päivittäin keskimäärin 200 000 ajoneuvoa, kulkee direktiivin 97/11/EY (1) mukaisen ympäristöltään herkän (tiheään asutetun) alueen kautta, ja epäpuhtauksien pitoisuudet ovat sen tienoilla suuria. Hankkeiden suunnittelu etenee ilman minkäänlaista ympäristön huomioon ottavaa kokonaisselvitystä tai ympäristövaikutusten arviointeja, joita Madridin autonomisen alueen hallitus näyttää pitävän tarpeettomina, koskapa se on jo vapauttamassa hankkeita niistä.

Onko komissio tietoinen näistä seikoista? Aikooko komissio pyytää tietoja Espanjan toimivaltaisilta viranomaisilta? Katsooko se, että kyseisten hankkeiden vapauttaminen ympäristövaikutusten arvioinnista vastaa yhteisön lainsäädännön vaatimuksia? Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen mainitun lainsäädännön noudattamisen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa suunniteltuihin hankkeisiin, jotka koskevat M30-moottoritietä Madridissa ja kysyy, voiko Madridin autonomisen alueen hallitus vapauttaa nämä hankkeet ympäristövaikutusten arvioinnista.

27 päivänä kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY (YVA-direktiivi) (2), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY, koskee tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia, ja siinä määrätään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen luvan myöntämistä arvioidaan niiden hankkeiden vaikutukset, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia. YVA-direktiivissä on kaksi liitettä. Sentyyppisiin hankkeisiin kuin moottoriteihin sovelletaan liitettä I, johon kuuluville hankkeille ympäristövaikutusten arvioinnin tekeminen on pakollista. Muiden teiden tai olemassa olevien moottoriteiden muutosten ja laajennusten osalta sovelletaan liitettä II, jolloin on jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten viranomaisten asia päättää, tarvitaanko ympäristövaikutusten arviointia. Päätöksen on perustuttava direktiivissä määriteltyihin kriteereihin. Ympäristövaikutusten arviointia tarvitaan, jos hankkeella todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia ympäristöön.

Direktiivin 2 artiklan 3 kohta antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden vapauttaa tietyt hankkeet kokonaisuudessaan tai osittain ympäristövaikutusten arvioinnista, mutta ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa ja edellyttäen, että ne ilmoittavat tästä komissiolle etukäteen ja noudattavat tiettyjä vaatimuksia.

Koska hanke ei saa osarahoitusta komissiolta, komissio ei ollut tietoinen arvoisan jäsenen esille tuomasta asiasta. Näin ollen komissio kirjoittaa Espanjan viranomaisille kysyäkseen tietoa tästä asiasta ja voidakseen arvioida tilanteen.

---

(1)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/416 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/416

---

(2004/C 84 E/0485)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0496/04

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) ja María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tutkimus Espanjan työministeriön apurahoista

Vastauksessaan María Sornosa Martinezin ja Elena María Valenciano Martínez-Orozcon esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2188/03 (1) Espanjan työministeriön mahdollisesti harjoittamasta syrjinnästä raskaana olevia naisia kohtaan työapurahoja myönnettäessä komissio myönsi, että Espanjan työministeriö on saattanut rikkoa miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua koskevaa yhteisön oikeutta ja ilmoitti, että asiaa alettaisiin tutkia.

Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa tutkimus on? Voisiko komissio kertoa myös, miten Espanjan viranomaiset ovat mahdollisesti vastanneet komission asiaa koskevaan tiedusteluun?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Arvoisat parlamentin jäsenet kysyivät kirjallisessa kysymyksessään E-2188/03, katsooko komissio, että naisinstituutin apurahojen myöntämistä koskevat säännökset on laadittu noudattaen toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 19. lokakuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/85/ETY (2).

Komissio seuraa tilannetta ja ottaa yhteyttä arvoisiin parlamentin jäseniin, kun asian tutkinta on saatettu loppuun.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 232.

(2)  EYVL L 348, 28.11.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/416 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/416

---

(2004/C 84 E/0486)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0497/04

esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Espanjan urheiluliittoihin liittymistä koskevasta alaikäisten unionin kansalaisten syrjinnästä

Vastauksessaan parlamentin jäsen Anna Terrón i Cusín esittämään kysymykseen E-4005/03 (1) komissio viittaa Anna Terrón i Cusín alaikäisten ulkomaalaisten syrjinnästä esittämään kysymykseen (P-3911/03 (1)) antamaansa vastaukseen eikä ota kantaa alaikäisten unionin kansalaisten tilanteeseen.

Unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Kaikenlainen kansalaisuuteen perustuva syrjintä kielletään perustamissopimusten ja ehdotuksen sopimukseksi Euroopan perustuslaista mukaisesti (4 ja 8 artikla).

Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 31 artiklassa tunnustetaan, että lapsella on oikeus virkistykseen ja leikkiin, hänen ikäiselleen sopivaan harrastustoimintaan sekä vapaaseen osallistumiseen kulttuurielämään. Artiklassa pidetään myös tärkeänä yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamista kulttuuri-, virkistys-ja vapaa-ajan toimintoihin osallistumiseen.

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 24 artiklassa säädetään, että lapsella on oikeus hänen hyvinvoinnilleen välttämättömään suojeluun ja huolenpitoon.

Espanjassa esiintyy vakavaa lapsiin kohdistuvaa syrjintää, joka koskee urheiluseuroihin liittymistä. Urheiluliitot ovat kieltäytyneet hyväksymästä lapsia jäsenikseen tai lasten jäsenyydelle on olemassa hallinnollisia esteitä, vaikka lapset ovatkin unionin kansalaisia.

Mitä mieltä komissio on siitä, että Espanjan urheiluliitot ovat kieltäytyneet hyväksymästä Euroopan unionin jäsenvaltioiden alaikäisiä kansalaisia jäsenikseen ja ovat estäneet siten lapsia harrastamasta urheilua?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

EY:n perustamissopimuksen 17 artiklaan kirjatulla kansalaisuuden käsitteellä on erityisesti laajennettu ja vahvistettu yhdenvertaista kohtelua ja kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltämisen periaatetta (2).

Kuten komissio on jo maininnut useissa vastauksissaan (3), se katsoo, että voi olla yhteisön lainsäädännön vastaista, jos urheilujärjestö asettaa rajoituksia sille, kuinka monta sellaista amatööripelaajaa, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, voidaan ottaa kentälle. Tämä käytäntö on erityisesti työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 (4) 7 artiklan 2 kohdan vastainen.

Komissio on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen ja eri tapauksia tutkivien yksiköiden esiin tuomista vaikeuksista, jotka koskevat Euroopan kansalaisten amatööriurheilun harrastamista muissa jäsenvaltioissa kuin heidän kotijäsenvaltiossaan. Yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden urheiluliittojen säännöt tutkitaan sen varmistamiseksi, että niissä noudatetaan syrjimättömyyden periaatetta.

Vaikuttaa kuitenkin siltä, että viranomaisten liitoille antama tehtävä on hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi voi olla vaikeaa kohdentaa vastuu urheilua koskevista riidanalaisista säännöksistä tietyissä jäsenvaltioissa.

Tutkittuaan asian komissio ottaa kantaa mahdollisiin jatkotoimiin, jos se toteaa yhteisön oikeuden vastaista syrjintää.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen asia C-184/99, Grzelczyk, tuomio 20. syyskuuta 2001, Kok. 2001, s. I-6193.

(3)  Ks. erityisesti Isidoro Sánchez Garcian kirjalliseen kysymykseen E-2621/99 annettu vastaus, EYVL C 280 E, 3.10.2000.

(4)  EYVL L 257, 19.10.1968.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/417 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/417

---

(2004/C 84 E/0487)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0503/04

esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 98/5/EY soveltamista koskevat kansalliset esteet

Kaikki odotukset, joita herätettiin hyväksymällä 16. helmikuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY (1) asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu, eivät ole monissa tapauksissa täyttyneet, eikä direktiivistä ole tällöin ollut odotettua hyötyä.

Useissa jäsenvaltioissa on noussut esiin merkittäviä direktiivin soveltamista koskevia esteitä, sillä sen jälkeen, kun direktiivi siirrettiin osaksi jäsenvaltioiden kansallisia lainsäädäntöjä, tiettyjen valtioiden asianajajat ovat estäneet monin eri keinoin muista jäsenvaltioista tulleiden asianajajien kirjautumisen ammattirekisteriin erityisesti sillä tekosyyllä, ettei asianajaja osaa vastaanottavan maan virallista kieltä. Tietyissä maissa, kuten Luxemburgissa, tämä on todellinen este, jota on vaikea ylittää.

Katsooko komissio sen seikan, ettei asianajaja osaa kansallista kieltä, kuten luxemburgin kieltä, olevan peruste, jonka vuoksi kyseisen jäsenvaltion ei tarvitse hyväksyä toisessa jäsenvaltiossa koulutuksensa saaneen asianajajan kirjautumista kyseisen maan asianajajien ammattirekisteriin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Se, että asianajaja ei osaa jäsenvaltion kieltä, johon hän asettuu harjoittaakseen ammattiaan alkuperäistä ammattinimikettään käyttäen, on ongelmallista asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu, 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/5/EY valossa. Alkuperäisellä ammattinimikkeellä toimiminen varmistaa kuitenkin sen, että kuluttajat saavat oikeaa tietoa (2).

Komissio on pyytänyt Luxemburgilta selvityksen tästä vaatimuksesta. Luxemburgin antama vastaus on tutkittavana jatkotoimista päättämistä varten. Komissio ilmoittaa jatkotoimista kysymyksen esittäneelle parlamentin jäsenelle.

Komissiolla ei ole tiedossaan, että muissa jäsenvaltioissa olisi samanlaisia vaatimuksia, mutta se on valmis tutkimaan kaikki kysymyksen esittäjän toimittamat tiedot, jotka koskevat tätä asiaa tai mahdollisia muita esteitä.

---

(1)  EYVL L 77, 14.3.1998, s. 36.

(2)  Kuten direktiivin johdanto-osan 9 perustelukappaleessa todetaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/418 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/418

---

(2004/C 84 E/0488)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0504/04

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eläinjauhon polttaminen

Euroopan eri tiedotusvälineissä kerrottiin hiljattain epäselvyyksistä, jotka liittyvät eläinjauhon polttamiseen Espanjassa vuonna 2003. Hallituksen virallisten tietojen mukaan maassa olisi hävitetty 400 000 tonnia eläinjauhoa polttamalla. Espanjan polttolaitosjärjestön mukaan määrä olisi ollut kuitenkin vain 40 000 tonnia.

| 1. | Onko Euroopan komissio tietoinen tästä asiasta? |
| --- | --- |

1.

Onko Euroopan komissio tietoinen tästä asiasta?

| 2. | Aikooko Euroopan komissio kehottaa Espanjaa antamaan selvityksen 360 000 tonnin erosta? Jollei aio, miksi ei? |
| --- | --- |

2.

Aikooko Euroopan komissio kehottaa Espanjaa antamaan selvityksen 360 000 tonnin erosta? Jollei aio, miksi ei?

| 3. | Aikooko Euroopan komissio toteuttaa toimenpiteitä eurooppalaisten kuluttajien terveyden suojelemiseksi ja kyseisen eläinjauhon elintarvikeketjuun päätymisen estämiseksi, mitä nykyisin voimassa oleva kielto eläinjauhon käyttämisestä eläinten ravinnoksi edellyttää? Jos aikoo, mitä toimenpiteitä? Jollei aio, miksi ei? |
| --- | --- |

3.

Aikooko Euroopan komissio toteuttaa toimenpiteitä eurooppalaisten kuluttajien terveyden suojelemiseksi ja kyseisen eläinjauhon elintarvikeketjuun päätymisen estämiseksi, mitä nykyisin voimassa oleva kielto eläinjauhon käyttämisestä eläinten ravinnoksi edellyttää? Jos aikoo, mitä toimenpiteitä? Jollei aio, miksi ei?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio lähetti 29. maaliskuuta 2001 jäsenvaltioille kyselyn, jossa pyydettiin tietoja käyttössä olevista hävittämistavoista, eläimistä saatavien sivutuotteiden kullakin tavalla hävitetyistä määristä ja hävittämiskustannuksista. Kyselyn tuloksena komissio julkaisi eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelyä, hävittämistä ja käyttöä jäsenvaltioissa koskevan komission yksiköiden asiakirjan (1).

Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että prosessoitua eläinperäistä proteiinia tuotetaan vuosittain arviolta 400 000 tonnia, josta osa varastoidaan Espanjassa ja osa lähetetään muihin jäsenvaltioihin kaupattavaksi, poltettavaksi, rinnakkaispoltettavaksi tai lemmikkieläinten ruuaksi. Hautaaminen kaatopaikoille tai käyttäminen lannoitteena ovat myös mahdollisia hävittämistapoja samoin kuin käyttäminen biokaasu- ja kompostointilaitoksissa biokaasun ja biolannoitteen/kompostin tuottamiseksi. Vastauksessa ei ole erittelyä määristä.

Teollisuuden ilmoittamista numerotiedoista käy ilmi, että hieman yli 8 000 tonnia liha- ja luujauhoa lähetettiin poltettavaksi ja että Espanjalla ei ollut tarpeeksi polttokapasiteettia.

Edellä mainitut Espanjassa käytössä olevat hävittämistavat ovat 3 päivänä lokakuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (2) sisältämien muita kuin ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläimistä saatavia sivutuotteita koskevien terveyssääntöjen mukaisia ja tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (3) säännösten mukaisia.

---

(1)  MEMO/01/378, 20.11.2001.

(2)  EYVL L 273, 10.10.2002.

(3)  EYVL L 147, 31.5.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/419 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/419

---

(2004/C 84 E/0489)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0505/04

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eläinjauhon käyttö rehuissa

Eläinjauhon käyttö karjan rehuna on kielletty Euroopan unionissa silloinkin, kun eläinjauho on peräisin terveiden eläinten jätteistä.

| 1. | Katsooko komissio, että kiellon antamiseen johtaneet perustelut ovat vuonna 2004 edelleen ajankohtaisia, myös kaikkiruokaisten eläinten ruokinnassa? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että kiellon antamiseen johtaneet perustelut ovat vuonna 2004 edelleen ajankohtaisia, myös kaikkiruokaisten eläinten ruokinnassa?

| 2. | Voiko komissio taata, että kolmansista maista yhteisöön vietävät eläinperäiset tuotteet eivät ole peräisin eläimistä, joita on ruokittu eläinjauholla? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio taata, että kolmansista maista yhteisöön vietävät eläinperäiset tuotteet eivät ole peräisin eläimistä, joita on ruokittu eläinjauholla?

| 3. | Mikäli vastaus kysymykseen 2 on kieltävä, katsooko komissio, että kyse on tasapuolisista kilpailuolosuhteista? Onko komissio huolissaan mahdollisista vaikutuksista Euroopan unionin kansanterveyteen? |
| --- | --- |

3.

Mikäli vastaus kysymykseen 2 on kieltävä, katsooko komissio, että kyse on tasapuolisista kilpailuolosuhteista? Onko komissio huolissaan mahdollisista vaikutuksista Euroopan unionin kansanterveyteen?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

| 1. | Naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE) koskevien tapausten suuri määrä sen jälkeen, kun nisäkäsperäisen valkuaisen käyttö märehtijöille tarkoitetuissa rehuissa kiellettiin vuonna 1994, oli osoitus märehtijöiden rehujen sekä muille lajeille tarkoitettujen, tätä valkuaista sisältävien rehujen välisestä merkittävästä kontaminaatiosta. Tämän vuoksi oli tarpeen kieltää eläinvalkuaisen käyttö kaikkien tuotantoeläinten ruokinnassa.
  On myös osoittautunut tarpeelliseksi kieltää muun kuin märehtijäperäisen valkuaisen käyttö rehuissa valvontasyistä. Syynä on erityisesti se, että käytössä ei ole analyysikeinoja, joilla voidaan tehdä ero märehtijäperäisen ja muun kuin märehtijäperäisen valkuaisen välillä rehuissa. Jos rehussa käytetään muuta kuin märehtijäperäistä valkuaista, ei siis ole mahdollista todeta mahdollista tartuntaa märehtijäperäisessä valkuaisessa. Nykyistä laajennettua rehukieltoa voidaan tarkastella uudelleen ainoastaan silloin, kun menetelmät kuumakäsitellyn lajikohtaisen valkuaisen toteamiseksi validoidaan. Tällaisia menetelmiä ei tällä hetkellä ole käytettävissä, joten laajennetun rehukiellon säilyttämistä puoltavat perusteet ovat edelleen voimassa. Komissio tarjoaa edelleen rahoitusvaroja tukeakseen tällaisten menetelmien tutkimusta (Stratfeed-hanke, yhteistestit vuosina 2003 ja 2004). |
| --- | --- |

1.

Naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE) koskevien tapausten suuri määrä sen jälkeen, kun nisäkäsperäisen valkuaisen käyttö märehtijöille tarkoitetuissa rehuissa kiellettiin vuonna 1994, oli osoitus märehtijöiden rehujen sekä muille lajeille tarkoitettujen, tätä valkuaista sisältävien rehujen välisestä merkittävästä kontaminaatiosta. Tämän vuoksi oli tarpeen kieltää eläinvalkuaisen käyttö kaikkien tuotantoeläinten ruokinnassa.

On myös osoittautunut tarpeelliseksi kieltää muun kuin märehtijäperäisen valkuaisen käyttö rehuissa valvontasyistä. Syynä on erityisesti se, että käytössä ei ole analyysikeinoja, joilla voidaan tehdä ero märehtijäperäisen ja muun kuin märehtijäperäisen valkuaisen välillä rehuissa. Jos rehussa käytetään muuta kuin märehtijäperäistä valkuaista, ei siis ole mahdollista todeta mahdollista tartuntaa märehtijäperäisessä valkuaisessa. Nykyistä laajennettua rehukieltoa voidaan tarkastella uudelleen ainoastaan silloin, kun menetelmät kuumakäsitellyn lajikohtaisen valkuaisen toteamiseksi validoidaan. Tällaisia menetelmiä ei tällä hetkellä ole käytettävissä, joten laajennetun rehukiellon säilyttämistä puoltavat perusteet ovat edelleen voimassa. Komissio tarjoaa edelleen rahoitusvaroja tukeakseen tällaisten menetelmien tutkimusta (Stratfeed-hanke, yhteistestit vuosina 2003 ja 2004).

| 2. | Yhteisön ulkopuolisissa maissa eläinvalkuaisella ruokituista eläimistä saatujen eläinperäisten tuotteiden tuontia yhteisöön ei ole kielletty. Tämä johtuu siitä, että jalostetun eläinvalkuaisen käyttöä muille kuin märehtijöille tarkoitetuissa rehuissa koskeva kielto on valvontatoimenpide, jolla pyritään estämään BSE:n leviäminen märehtijöihin EU:n alueella. Lihaa, joka on peräisin jalostetulla eläinvalkuaisella ruokituista muista kuin märehtijöistä, ei pidetä riskinä ihmisten terveydelle. |
| --- | --- |

2.

Yhteisön ulkopuolisissa maissa eläinvalkuaisella ruokituista eläimistä saatujen eläinperäisten tuotteiden tuontia yhteisöön ei ole kielletty. Tämä johtuu siitä, että jalostetun eläinvalkuaisen käyttöä muille kuin märehtijöille tarkoitetuissa rehuissa koskeva kielto on valvontatoimenpide, jolla pyritään estämään BSE:n leviäminen märehtijöihin EU:n alueella. Lihaa, joka on peräisin jalostetulla eläinvalkuaisella ruokituista muista kuin märehtijöistä, ei pidetä riskinä ihmisten terveydelle.

| 3. | Tärkein kuluttajien terveyttä BSE:ltä suojeleva toimenpide on tietyn BSE-riskiaineksen — esimerkiksi aivojen ja selkäytimen — poistaminen ravinnosta. Näitä toimenpiteitä sovelletaan tasavertaisesti jäsenvaltioihin ja yhteisön ulkopuolisiin maihin. Rehukiellon tavoitteena on hävittää BSE, jolla on ollut vakavia taloudellisia vaikutuksia koko EU:n alueella. Taudin hävittämiseen tähtääviä toimenpiteitä on ehkä sovellettava eri tavoin eri maissa tautitilanteesta riippuen, mitä ei kuitenkaan ole välttämättä syytä pitää kilpailun eriarvoisuutena. |
| --- | --- |

3.

Tärkein kuluttajien terveyttä BSE:ltä suojeleva toimenpide on tietyn BSE-riskiaineksen — esimerkiksi aivojen ja selkäytimen — poistaminen ravinnosta. Näitä toimenpiteitä sovelletaan tasavertaisesti jäsenvaltioihin ja yhteisön ulkopuolisiin maihin. Rehukiellon tavoitteena on hävittää BSE, jolla on ollut vakavia taloudellisia vaikutuksia koko EU:n alueella. Taudin hävittämiseen tähtääviä toimenpiteitä on ehkä sovellettava eri tavoin eri maissa tautitilanteesta riippuen, mitä ei kuitenkaan ole välttämättä syytä pitää kilpailun eriarvoisuutena.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/420 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/420

---

(2004/C 84 E/0490)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0507/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Syrjäisimmät alueet

Aluepolitiikasta vastaavan komission jäsen varoitti syrjäisimmiltä seuduilta tulevien eurooppalaisten virkailijoiden kokouksessa 28. tammikuuta Brysselissä, että nämä alueet menettävät vaikutusvaltaa, kun unioniin liittyy kymmenen uutta valtiota.

Tämä arvio on erittäin huolestuttava ja sen voi ymmärtää ainoastaan pohjustuksena voimakkaampien ja tehokkaampien korvaustoimien käyttöönotolle.

Sama lähde ilmoitti, että tätä ajatellen komissio valmistautuu laatimaan ehdotuksen noin 1 000 miljoonan euron suuruisesta kilpailukykyä koskevasta erityisohjelmasta. Se toimii nykyisten rakennerahaston lisänä ja mahdollistaa, että aluepolitiikan soveltamisessa pidetään tavoitteena syrjäisempien alueiden kestävää kehitystä kunkin alueen talouden jälkeenjääneisyyden ja puutteiden edellyttämällä tavalla.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Mitkä ovat ne toimet, joihin kullakin alueella on ryhdyttävä vaikutusvallan vähenemisen estämiseksi tai sen lieventämiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitkä ovat ne toimet, joihin kullakin alueella on ryhdyttävä vaikutusvallan vähenemisen estämiseksi tai sen lieventämiseksi?

| — | Voiko komissio ennakoida, mitkä alat ohjelma kattaa ensisijaisesti? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio ennakoida, mitkä alat ohjelma kattaa ensisijaisesti?

| — | Miten komissio aikoo jakaa käytettävissä olevat varat suhteessa ja absoluuttisesti? |
| --- | --- |

—

Miten komissio aikoo jakaa käytettävissä olevat varat suhteessa ja absoluuttisesti?

| — | Usein toistetaan tavoitetta, että etusijalle asetetaan alueiden todellinen lähentyminen. Katsooko komissio, että tämän ohjelman avulla ei ainoastaan onnistuta estämään näiden alueiden elintason ja elämänlaadun etääntyminen eurooppalaisesta keskitasosta vaan myös varmistamaan, että niillä lähennytään sitä? |
| --- | --- |

—

Usein toistetaan tavoitetta, että etusijalle asetetaan alueiden todellinen lähentyminen. Katsooko komissio, että tämän ohjelman avulla ei ainoastaan onnistuta estämään näiden alueiden elintason ja elämänlaadun etääntyminen eurooppalaisesta keskitasosta vaan myös varmistamaan, että niillä lähennytään sitä?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(26. maaliskuuta 2004)

Komissio hyväksyi 18. helmikuuta 2004 kolmannen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kertomuksen, jossa viitataan suoraan syrjäisempiä alueita koskevaan strategiaan:

Komissio aikoo lähentymistavoitteen puitteissa laatia erityisohjelman, jonka tarkoituksena on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan sekä 21. ja 22. kesäkuuta 2002 pidetyn Sevillan Eurooppa-neuvoston tavoitteiden mukaisesti tasoittaa tiettyjen alueiden syrjäisyydestä aiheutuvia olosuhteita. Alueellinen yhteistyö Euroopassa -ohjelmien puitteissa aiotaan toteuttaa ”lähinaapuruus”-toimea, jonka avulla pyritään helpottamaan naapurimaiden välistä yhteistyötä. Komissio aikoo esittää piakkoin syrjäisimpien alueiden kokonaisstrategiaa käsittelevän tiedonannon, joka on laadittu neuvoston pyynnöstä.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan mukaan määritellyt syrjäisimmät alueet, jotka eivät kuulu uuden lähestymistavoitteen piiriin, hyötyvät erityisestä siirtymäkauden valtiontukijärjestelmästä. Tässä järjestelmässä tuen maksamiselle asetetaan ehtoja, jotka vastaavat aluksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyjä ehtoja. Myöhemmin tukea vähennetään asteittain.

Komissio laatii parhaillaan syrjäisimpiä alueita koskevaa kokonaisstrategiaa käsittelevää tiedonantoa, johon kolmannessa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä kertomuksessa viitataan.

Tiedonannossa, joka on tarkoitus hyväksyä lähitulevaisuudessa, pyritään nimenomaan vastaamaan arvoisan jäsenen esittämiin kysymyksiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/421 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/421

---

(2004/C 84 E/0491)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0515/04

esittäjä(t): Luís Queiró (UEN) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavat tieteelliset ja tekniset lausunnot

Kollegani Carlos Lagen Euroopan parlamentin täysistunnossa 10. helmikuuta esittelemä mietintö (A5-0023/2004) käsittelee tärkeää kysymystä yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen luotettavuudesta, jos otetaan huomioon tutkijoiden ja kalastajien yleiset näkemyserot kalakantojen tilasta. Kun pidämme mielessä, että käytössä oleviin tieteellisiin lausuntoihin perustuvilla Euroopan unionin toimenpiteillä on vakavia sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia kalastajayhteisöihin, ymmärrämme asiakohdan merkityksen ja tarpeen parantaa lausuntojen laatua.

Carlos Lagen varoitus antaa siten yhteisölle erinomaisen mahdollisuuden käyttää yhteisen kalastuspolitiikkansa perustana parempia ja tarkoituksenmukaisempia tieteellisiä lausuntoja, jotka mahdollistavat tämänhetkistä paremman tieteellisen perustelun.

Emme voi enää hyväksyä sitä, että ”komissio on ilmeisen haluton”, kuten Carlos Lage asian ilmaisi, ottamaan huomioon kaikki saatavilla olevat tieteelliset lausunnot, mikä voi vaikuttaa merkittävästi yleensä jo ennestään suojattomat kalastajayhteisöt epäedulliseen asemaan asettavien komission päätösten puolueettomuuteen.

Niinpä kysyisinkin, onko komissio valmis hyväksymään Euroopan parlamentin hyväksymän kannan, jonka mukaisesti lukuisat tieteelliset lausunnot annetaan korkeamman tason tieteellisen elimen käsiteltäväksi, jotta vastakkaiset näkemykset voitaisiin sovittaa yhteen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio perustaa kalastuksenhoitoa koskevat ehdotuksensa kansainvälisten elinten ja erityisesti Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) antamiin tieteellisiin neuvoihin. Kalakantojen tilaa arvioivat ICES:n työryhmät muodostuvat asianomaisia yhteisön jäsenvaltioita sekä muita samoja kalakantoja hyödyntäviä maita, kuten Norjaa, Venäjää ja Islantia, edustavista tiedemiehistä.

Nämä eri tiedemiehet tuovat ICES:lle kaikki saatavilla olevat maidensa keräämät tiedot, mukaan luettuina myös mahdolliset kalastajien toimittamat tiedot. Tiedemiesten tekemissä arvioissa esitetään heidän yhteinen mielipiteensä kalakantojen tilasta. Neuvoa-antava kalatalouskomitea (ACFM) tarkistaa arviot ennen kuin ICES julkaisee ne. Lisäksi komission tieteellis-teknis-taloudellinen kalatalouskomitea (STECF) tutkii ACFM:n neuvot.

Komissio katsookin, että eriävät tiedot ja tulkinnat otetaan jo nyt huomioon. Komissio on toki yhtä mieltä siitä, että ICES:n käyttämien menetelmien avoimuutta olisi hyvä lisätä keskustelun mahdollistamiseksi, mutta on vaikea nähdä, mitä ylempää tieteellistä elintä voitaisiin pyytää sovittamaan yhteen sen neuvoja koskevat vastakkaiset näkemykset.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/421 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/421

---

(2004/C 84 E/0492)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0524/04

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Perustuslaki

Jos joku jäsenvaltio jakaantuisi sen vuoksi, että sen osa saavuttaa demokraattisin menettelyin itsenäisyyden, sovellettaisiinko Algerian antamaa esimerkkiä?

Mitä Algerian tapauksessa tarkalleen ottaen tapahtui?

Pitäisikö itsenäistyneen alueen erota EU:sta ja sitten anoa jäsenyyttä?

Pitäisikö tällaisessa tapauksessa neuvotella uudelleen perustamissopimukset HVK:ssa ja saada 25 jäsenvaltion yksimielinen hyväksyntä?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Euroopan yhteisöt ja Euroopan unioni on perustettu jäsenvaltioiden välisin perustamissopimuksin. Näitä sopimuksia sovelletaan jäsenvaltioihin (EY:n perustamissopimuksen 299 artikla). Kun jäsenvaltion jokin alue lakkaa olemasta osa kyseistä jäsenvaltiota esimerkiksi sen vuoksi, että alueesta tulee itsenäinen valtio, perustamissopimukset eivät enää koske tätä aluetta. Näin vasta itsenäistynyt alue katsotaan itsenäistymisen johdosta Euroopan unionin ulkopuoliseksi maaksi, eivätkä perustamissopimukset siten enää koske sen aluetta itsenäistymishetkestä alkaen.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrättyjä periaatteita, voi hakea unionin jäsenyyttä. Tällainen hakemus edellyttää (siinä tapauksessa, että neuvosto hyväksyy sen yksimielisesti) jäsenyyttä hakevan valtion ja jäsenvaltioiden välisiä neuvotteluja sopimuksesta, jossa määritellään liittymisehdot ja liittymisen edellyttämät mukautukset perustamissopimuksiin. Kaikkien jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakevan valtion on ratifioitava tämä sopimus.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/422 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/422

---

(2004/C 84 E/0493)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0530/04

esittäjä(t): Bernd Lange (PSE), Karin Scheele (PSE) ja Johannes Swoboda (PSE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Dieselajoneuvojen hiukkaspäästöjä koskevat Euroopan unionin vaatimukset

Euroopan unionin lainsäädännössä on vahvistettu raja-arvot moottoriajoneuvojen dieselhiukkas- ja typpioksidipäästöille, joista on haittaa terveydelle. Henkilöautojen EURO 4 -päästöraja tulee voimaan vuoden 2005 alussa. Myös kuorma-automoottoreiden päästörajat alenevat, kun EURO 4 -päästöraja tulee voimaan vuoden 2005 ja EURO 5 vuoden 2008 alussa. Kyseisten hiukkasten haitallisuus terveydelle on todistettu lukuisissa kansainvälisissä pitkän aikavälin tutkimuksissa. Tekniset edellytykset hiukkaspäästöjen alentamiseksi ovat jo olemassa, ja aika on nyt kypsä nykyisten päästörajojen alentamiselle.

Jotta voitaisiin varmistaa terveyden suojelu ja taata ajoneuvoteollisuuden suunnitteluvarmuus, henkilöautojen EURO 5 -päästötasoon ja kuorma-autojen EURO 6 -päästötasoon olisi saatava pikimmiten selvyys.

| 1. | Pystyykö komissio esittämään 1. kesäkuuta 2004 mennessä uuden ehdotuksen henkilöautojen EURO 5 -päästötasosta, jotta uudet, tiukennetut hiukkas- ja typpioksidipäästörajat voisivat tulla voimaan viimeistään vuoden 2010 alussa? Pystyykö komissio esittämään vuoden 2004 aikana ehdotuksen myös kuorma-autojen EURO 6 -päästötasosta?
  Voiko komissio varmistaa, että päästörajoituksiin sisällytetään säännöksiä, joilla pystytään rajoittamaan luotettavasti myös testisyklin ulkopuolella syntyviä päästöjä? |
| --- | --- |

1.

Pystyykö komissio esittämään 1. kesäkuuta 2004 mennessä uuden ehdotuksen henkilöautojen EURO 5 -päästötasosta, jotta uudet, tiukennetut hiukkas- ja typpioksidipäästörajat voisivat tulla voimaan viimeistään vuoden 2010 alussa? Pystyykö komissio esittämään vuoden 2004 aikana ehdotuksen myös kuorma-autojen EURO 6 -päästötasosta?

Voiko komissio varmistaa, että päästörajoituksiin sisällytetään säännöksiä, joilla pystytään rajoittamaan luotettavasti myös testisyklin ulkopuolella syntyviä päästöjä?

| 2. | Onko komissio valmis ehdottamaan, että jäsenvaltioiden sallittaisiin myöntää puhtaille ajoneuvoille veroetuuksia tai korvauksia? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio valmis ehdottamaan, että jäsenvaltioiden sallittaisiin myöntää puhtaille ajoneuvoille veroetuuksia tai korvauksia?

| 3. | Miten komissio aikoo määritellä dieselajoneuvojen hiukkaspäästöjen raja-arvot (hiukkasten määrän, koon ja painon) uudessa yhdenmukaistetussa mittausmenetelmässä?
  Voisiko komissio harkita tukevansa hiukkassuodattimien asentamista vanhoihin dieselajoneuvoihin? |
| --- | --- |

3.

Miten komissio aikoo määritellä dieselajoneuvojen hiukkaspäästöjen raja-arvot (hiukkasten määrän, koon ja painon) uudessa yhdenmukaistetussa mittausmenetelmässä?

Voisiko komissio harkita tukevansa hiukkassuodattimien asentamista vanhoihin dieselajoneuvoihin?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissiossa valmistellaan parhaillaan henkilöautoja ja kevyitä hyötyajoneuvoja koskevaa EURO 5 -päästörajaehdotusta. Ehdotuksessa asetetaan tarvittaessa tällaisille uusille ajoneuvoille pakolliset saaste-päästörajat noin vuoteen 2010 mennessä. Komissio ei kuitenkaan kykene tekemään neuvostolle ja parlamentille asiasta ehdotusta 1. kesäkuuta 2004 mennessä, sillä se edellyttäisi erillistä vaikutusten arviointia. EURO 5 -ehdotus sisällytetäänkin Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelmaa koskevaan komission teemakohtaiseen strategiaan, jonka osana EURO 5 -ehdotuksen on määrä valmistua vuoden 2005 puolivälissä. Komissiossa valmistellaan parhaillaan myös raskaita hyötyajoneuvoja koskevaa EURO 6 -ehdotusta. Ehdotuksessa asetetaan tarvittaessa tällaisille uusille ajoneuvoille pakolliset saastepäästörajat vuosiin 2012—2013 mennessä. Myös EURO 6 -ehdotuksen on määrä valmistua osana Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelmaa koskevaa teemakohtaista strategiaa tuonnempana vuoden 2005 aikana.

Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen (1) sekä raskaiden hyötyajoneuvojen (2) päästöistä annetuissa nykyisissä direktiiveissä kielletään jo käyttämästä estolaitteita, joilla moottoreiden suorituskykyä voidaan muuttaa saastepäästöjen kustannuksella missä tahansa käyttöolosuhteissa. Tällaisia toimenpiteitä tehostetaan uusissa säädöksissä, ja niiden perustaksi otetaan todennäköisesti alaa koskevien säännösten maailmanlaajuiseen yhdenmukaistamiseen tähtäävät kansainväliset hankkeet. Komissiossa kehitetään myös parhaillaan uutta PEMS-mittausjärjestelmiä (Portable Emission Measuring Systems) käyttäviin raskaisiin hyötyajoneuvoihin sovellettavaa menettelyä, jonka avulla raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt voidaan testata todellisissa käyttöolosuhteissa maantiellä eikä — kuten nykyään — laboratorio-olosuhteissa erityisissä testisykleissä. Komission mielestä PEMSiin perustuvalla toimintatavalla voidaan tehostaa tulevaa lainsäädäntöä.

Uusissa ehdotuksissa säädetään ehkä vastedeskin puitteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat myöntää veroetuuksia kannustaakseen autoteollisuutta valmistamaan uusien vaatimusten mukaisia ajoneuvoja jo ennen kuin vaatimuksista tulee pakollisia.

Komissiossa tutkitaan myös mahdollisuuksia ottaa käyttöön mikrohiukkasten koon ja/tai määrän tarkastuksia henkilöautoja ja kevyitä hyötyajoneuvoja koskevassa EURO 5 -ehdotuksessa ja raskaita hyötyajoneuvoja koskevassa EURO 6 -ehdotuksessa. Uusia mittausmenetelmiä viimeistellään parhaillaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) työryhmässä.

Komission nykylainsäädännössä ei ole säännöksiä ohjelmista, joilla edistetään vanhojen moottorien korvaamista uudemmilla tai jälkiasennettavien pakokaasunpuhdistuslaitteiden, kuten hiukkassuodattimien, käyttöä. Tällaiset toimenpiteet ovat kuitenkin yksi Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelmassa harkittavista vaihtoehdoista. Tällä hetkellä jäsenvaltiot voivat säätää jälkiasennettavien laitteiden käyttöä edistävistä ohjelmista kansallisessa lainsäädännössään ilmoitusmenettelyä noudattaen.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 70/220/ETY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1970, moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 76, 6.4.1970, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta 11 päivänä elokuuta 2003 annetulla komission direktiivillä 2003/76/EY, EUVL L 206, 15.8.2003.

(2)  Neuvoston direktiivi 88/77/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1987, ajoneuvojen dieselmoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavien kaasupäästöjen vähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 36, 9.2.1988, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 88/77/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 10 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla komission direktiivillä 2001/27/EY, EYVL L 107, 18.4.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/424 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/424

---

(2004/C 84 E/0494)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0531/04

esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kylpylän rakentaminen ja käytetyn suolakylpyveden ohjaaminen Spree-jokeen ilman ympäristövaikutusten arviointia

Brandenburgissa sijaitsevaan Burgin kaupunkiin aiotaan rakentaa kylpylä, jossa on tarjolla suolakylpy-mahdollisuus. Suunnitelmien mukaan käytetty kuuman lähteen vesi johdetaan Spree-jokeen, minkä seurauksena joen veden laatu heikkenee. Nykytekniikka edellyttää suolan kokoonpuristamista ja varastointia. Suolaveden päästäminen jokeen hyväksyttiin kuitenkin tekemättä ympäristövaikutusten arviointia. Brandenburgin hallitus aikoo rahoittaa hankkeen Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) saatavalla tuella.

| 1. | Katsooko komissio, että yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin (2000/60/EY (1)) mukainen ympäristövaikutusten arviointi olisi ollut tarpeen kyseisessä tapauksessa?
  Jos vastaus on myönteinen, aikooko komissio vaatia Brandenburgin hallitukselta yhteisön lainsäädännön noudattamista?
  Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio varmistaa, että yhteisön vesipolitiikan puitteista annettua direktiiviä sovelletaan ja noudatetaan Brandenburgissa? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin (2000/60/EY (1)) mukainen ympäristövaikutusten arviointi olisi ollut tarpeen kyseisessä tapauksessa?

Jos vastaus on myönteinen, aikooko komissio vaatia Brandenburgin hallitukselta yhteisön lainsäädännön noudattamista?

Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio varmistaa, että yhteisön vesipolitiikan puitteista annettua direktiiviä sovelletaan ja noudatetaan Brandenburgissa?

| 2. | Katsooko komissio, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen ((EY) N:o 1260/1999 (2)) 12 artiklan mukaan voidaan sopia, että Burgiin rakennettavaa kylpylää tuetaan EAKR-varoilla suoraan tai epäsuorasti, vaikka vesipolitiikan puitteista annettua direktiiviä ei noudateta?
  Jos vastaus on myönteinen, miten komissio perustelee sen?
  Jos vastaus on kielteinen, vaatiiko komissio Brandenburgin hallitukselta tukia takaisin? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen ((EY) N:o 1260/1999 (2)) 12 artiklan mukaan voidaan sopia, että Burgiin rakennettavaa kylpylää tuetaan EAKR-varoilla suoraan tai epäsuorasti, vaikka vesipolitiikan puitteista annettua direktiiviä ei noudateta?

Jos vastaus on myönteinen, miten komissio perustelee sen?

Jos vastaus on kielteinen, vaatiiko komissio Brandenburgin hallitukselta tukia takaisin?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Monia vesipuitedirektiivin (3) säännöksiä ei sovelleta vielä. Päästöjen osalta vesipuitedirektiivissä säädetään muun muassa, että sallitut pistekuormituspäästöt vaativat ennalta annettavan luvan tai rekisteröinnin (vrt. 11 artiklan 3 kohdan g alakohta). Tässä mielessä direktiivissä ei vaadita ympäristövaikutusten arviointia, joka on määritelty neuvoston direktiivissä 85/337/ETY (4), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY (5). Kyseisiä lupia myöntävien toimivaltaisten viranomaisten on kuitenkin otettava huomioon vesipuitedirektiivin periaatteet ja tavoitteet.

Lisäksi kyseiseen tapaukseen ei voida soveltaa ympäristövaikutusten arvioinnista annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY

Vaikka vesipuitedirektiivin mukaista etukäteislupavelvoitetta ei voidakaan soveltaa kyseiseen tapaukseen, yhteisön voimassa oleva lainsäädäntö, esimerkiksi direktiivi 76/464/ETY (6), sisältää samankaltaisia velvoitteita. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan sillä ei kuitenkaan ole syytä epäillä, että viranomaisten myöntämä lupa olisi ristiriidassa mainitun direktiivin kanssa.

Ei siis voida katsoa, että asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (7) 12 artiklaa olisi rikottu, eikä varojen takaisinmaksua aiota näin ollen keskeyttää.

---

(1)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.

(3)  Parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista.

(4)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985).

(5)  Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta (EYVL L 73, 14.3.1997).

(6)  Neuvoston direktiivi 76/464/ETY, annettu 4 päivänä toukokuuta 1976, tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta (EYVL L 129, 18.5.1976).

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/425 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/425

---

(2004/C 84 E/0495)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0532/04

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Santo Stefanon saaressa (Sardinia) olevat ydinsukellusveneet

La Maddalenan saaristossa (Sardinia) sijaitsevassa Santo Stefanon tukikohdassa on Yhdysvaltojen laivaston ydinsukellusveneitä. Jokin aikaa sitten paikalla sattui tapaus, jonka yhteydessä saattoi esiintyä radioaktiivista säteilyä. Monet ryhmät Sardiniassa ja Korsikassa ovat varoittaneet hallintoviranomaisia mahdollisen ydinsaasteen vaarasta alueella.

Onko Italian hallitus ilmoittanut Euroopan komissiolle Santo Stefanossa olevista ydinsukellusveneistä, kuten vaaditaan rajat ylittäviä vaikutuksia käsittelevän Euratom-direktiivin 37 artiklassa? Jos vastaus on kielteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

Katsooko komissio, että Santo Stefanon saari täyttää kaikki ydinsukellusveneiden vastaanottamiseen vaadittavat edellytykset?

Direktiivin 89/618/Euratom (1) mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että radioaktiivisen säteilyn uhkaamaa väestönosaa on tiedotettava sovellettavista suojelutoimista ja onnettomuustilanteessa toteutettavista toimista. Voiko komissio ilmoittaa, miten ne jäsenvaltiot, joita asia koskee, ovat täyttäneet tämän velvoitteen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole saanut Italian hallitukselta ilmoitusta Santo Stefanossa olevista ydinsukellusveneistä.

Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevista suunnitelmista, jotka aiheuttavat todennäköisesti veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.

Kyseisen sotasukellusveneen ydinreaktorin toimintaan liittyvät tavanomaisissa olosuhteissa aiheutuneet päästöt kuuluvat Yhdysvaltojen vastuulle, sillä se on sukellusveneen ja sen osien käyttöluvista ja toiminnasta vastaava valtio. Yhdysvaltoihin ei sovelleta 37 artiklan määräyksiä.

Komissio katsoo, että säteilyvaaratilanteessa tarvittavia suojelutoimenpiteitä ja noudatettavia ohjeita koskevien tietojen antamisesta väestölle 27 päivänä marraskuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/618/Euratom asetettuja varasuunnitelmia koskevia säännöksiä sovelletaan myös ydinenergian käytöstä sotilaallisiin tarkoituksiin aiheutuvaan ionisoivaan säteilyyn, ydinsukellusveneiden reaktorit mukaan luettuina.

Italia on hyväksynyt mainitun direktiivin täytäntöönpanotoimenpiteet, joissa säädetään sotilassatamia koskevista ns. ”ulkoisista pelastussuunnitelmista”. Niiden käyttöönotosta ja niistä tiedottamisesta vastaa prefekti.

Komissio arvioi parhaillaan kyseisen kansallisen lainsäädännön yhteensopivuutta direktiivin 89/618/Euratom säännösten kanssa erityisesti niiltä osin, kun siinä säädetään yleisön oikeudesta saada tietää varasuunnitelmista.

Komissio ei ole saanut mainittuun tapaukseen liittyviä valituksia, ja Italian ympäristönsuojeluviranomaisen (APAT) antamien tietojen mukaan parlamentin jäsenen esille tuoman tapauksen jälkeen tehdyissä veden- ja ilmanlaadun tarkastuksissa ei käynyt ilmi mitään sellaista, joka viittaisi radioaktiiviseen saastumiseen.

---

(1)  EYVL L 357, 7.12.1989, s. 31.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/426 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/426

---

(2004/C 84 E/0496)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vammaisuuden tunnustaminen Euroopan unionin eri puolilla

Haluaisin kiinnittää huomiota vammaisten henkilöiden, kuten sokeiden, vapaaseen liikkuvuuteen. Voiko komissio kertoa, miten yhden jäsenvaltion myöntämä todistus vammaisuudesta, kuten sokeudesta, tunnustetaan nykyisin unionin muissa jäsenvaltioissa?

Mihin toimiin on ryhdytty vammaisuutta koskevien vaatimusten, todistusten ja ryhmittelyjen yhdenmukaistamiseksi, jotta jäsenvaltioista toiseen muuttavat kansalaiset voivat ilman lisätutkimuksia saada saman aseman terveydenhoitopalvelujen ja sosiaaliturvan suhteen kaikkialla EU:n alueella?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Päätös vammaisuuden määritelmästä sekä arviointi- ja todistusjärjestelyistä (invalidikorteista) tehdään kansallisella tasolla. Tilannetta mutkistaa se, että kansallisella tasolla on määritelmän käyttöyhteydestä riippuen olemassa usein monia eri määritelmiä. Ei ole olemassa mitään yleistä todistusten/invalidikorttien tai vammaisen aseman vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmää, jonka nojalla vammaiset voisivat saada etuuksia muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, joka kortin on myöntänyt.

On kuitenkin syytä mainita, että toisen jäsenvaltion myöntämä asiakirja voidaan tunnustaa yksittäis-tarkoituksiin (erikoispalvelujen saatavuus, alennukset matkakustannuksista tai kulttuurinähtävyyksien pääsymaksuista jne.). Lisäksi komissio on pannut alulle sinisten pysäköintikorttien vapaaehtoisen järjestelmän, joka oikeuttaa kansallisen pysäköintiluvan haltijat saamaan erityisiä pysäköintietuuksia. Tällaisten yhdessä jäsenvaltiossa myönnettävien ja toisessa jäsenvaltiossa käytettävien sinisten pysäköinti-korttien osalta on jo olemassa yleinen vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä.

Komissio on hiljattain tilannut ja julkaissut vammaisuuden määritelmiä koskevan tutkimuksen ”Definitions of Disability in Europe: A Comparative Analysis” (1), joka esitellään jäsenvaltioille keskustelua varten yhdessä seuraavista vammaisasioita käsittelevän korkean tason työryhmän kokouksista.

---

(1)  Tutkimus on saatavana www-sivustolla

(http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/7002_en.html).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/427 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/427

---

(2004/C 84 E/0497)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0537/04

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Esperanton asema kielten tasavertaisuuden turvaamisessa

Strasbourgissa 13. tammikuuta 2004 pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa keskusteltiin Christa Pretsin laatimasta mietinnöstä (A5-0477/2003). Keskustelun aikana komission jäsen Viviane Reding totesi: ” ... monikielisyyden ajatus kattaa nekin käyttämämme kielet, joilla ei ole virallista asemaa, mutta se ei varmasti kata esperantoa, sillä niin moni elävä kieli on vaikeuksissa, ettei niiden rinnalle kannata luoda enää mitään keinotekoisia kieliä”.

On kuitenkin huomattava, että viimeisten 115 vuoden aikana miljoonat ihmiset ovat puhuneet esperantoa, joka on nykyään täysin kehittynyt kieli, jota puhuvia yhteisöjä on ympäri maailmaa ja joka sisältää kaikki tarvittavat ilmaisukeinot. Näin ollen esperanton kohdalla ei voida puhua uuden kielen ”luomisesta” eikä sitä ainakaan voida pitää "keinotekoisena" kielenä.

On muistettava, että vuonna 1954 Unescon yleiskokous tunnusti esperanton vastaavan Unescon tavoitteita ja ihanteita ja että vuonna 1985 samainen Unescon yleiskokous vetosi jäsenvaltioihin ja kansainvälisiin järjestöihin sen puolesta, että nämä lisäisivät esperanton opetusta kouluissa ja edistäisivät sen käyttöä kansainvälisten asioiden hoidossa.

Lisäksi on huomioitava valta-asema, joka englannin kielellä on Euroopassa niin kulttuurituotteiden markkinoilla kuin yrityskonsultointipalveluidenkin alalla, sekä se, että komission tähän asti toteuttama kielipolitiikka on ollut hyvin tehotonta.

Millä keinoin komissio aikoo siis turvata kielten ja kulttuurien tasavertaisuuden Euroopassa?

Minkä perusteiden mukaan komissio aikoo arvioida harjoittamansa kielipolitiikan tehokkuutta?

Aikooko komissio velvoittaa jäsenvaltiot toimimaan — tai toimia omin päin — Unescon yleiskokouksen esittämän vetoomuksen (23C/l14) mukaisesti eli aloittamaan kouluissa ja korkeakouluissa koulutusohjelman, johon kuuluu esperanton opetusta sekä kieliongelmaa käsitteleviä kursseja?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti komissio tukee kielten opetusta ja levittämistä jäsenvaltioissa. Euroopan kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden edistämistä vauhditti merkittävästi Euroopan kielten teemavuosi, jota vietettiin vuonna 2001 yhteistyössä Eurooppa-neuvoston kanssa. Tämän aloitteen menestyksen johdosta komissio hyväksyi heinäkuussa 2003 kunnianhimoisen toimintasuunnitelman kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämisestä (2004-2006) (1).

Mitä tulee Yhdistyneiden Kansakuntien koulutus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) vetoomukseen sen puolesta, että esperanton operusta kouluissa lisättäisiin, komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen seikkaan, että EY:n perustamissopimuksen mukaisesti yhteisö toimii koulutuksen alalla "pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta".

Komissio on valmis tekemään yhteistyötä Unescon kanssa, mutta ei siis aio ryhtyä erityisiin toimiin sellaisen koulutusohjelman aloittamiseksi kouluissa ja korkeakouluissa, johon kuuluu esperanton opetusta sekä kieliongelmaa käsitteleviä kursseja.

---

(1)  KOM(2003)449 lopullinen, saatavissa myös Internetissä:

(http://europa.eu.int/comm/education/policies/lang/languages/actionplan_fi.html).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/428 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/428

---

(2004/C 84 E/0498)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0561/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Irlanti ja nitraattidirektiivi

Neuvosto antoi direktiivin nitraateista (91/676/ETY (1)) 12. joulukuuta 1991, ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi pitänyt panna se täysimääräisesti täytäntöön viimeistään vuoteen 1995 mennessä.

Lokakuussa 2001 komissio nosti kanteen Irlantia vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa direktiivin noudattamatta jättämisestä. Julkisasiamies Geelhoed antoi 26. kesäkuuta 2003 lausunnon, jonka mukaan Irlanti ei ollut noudattanut direktiivin mukaisia velvoitteitaan, ja määräsi Irlannin maksamaan oikeudenkäyntikulut.

Voisiko komissio näin ollen selventää Irlannin maatalousministerin Irlannin maanviljelijöiden yhdistyksen (Irish Farmers' Association) vuosikokouksessa 14. tammikuuta 2004 esittämää väitettä, että Irlanti on neuvotellut itselleen oikeuden poiketa nitraattidirektiivin säännöksistä?

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/428 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/428

---

(2004/C 84 E/0499)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0563/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Nitraattidirektiivin täytäntöönpano Irlannissa

Neuvosto antoi direktiivin nitraateista (91/676/ETY (1)) 12. joulukuuta 1991, ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi pitänyt panna se täysimääräisesti täytäntöön viimeistään vuoteen 1995 mennessä.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Irlanti noudattaa täysin tämän direktiivin mukaisia sitoumuksiaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0561/04 ja E-0563/04

(22. maaliskuuta 2004)

Vastauksena kirjalliseen kysymykseen E-0561/04 komissio vahvistaa, että Irlanti ei ole neuvotellut itselleen oikeutta poiketa neuvoston direktiivistä 91/676/ETY.

Vastauksena kirjalliseen kysymykseen E-0563/04 komissio vahvistaa, että se on ryhtynyt oikeudellisiin toimiin Irlantia vastaan, koska Irlanti ei ole noudattanut vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/676/ETY.

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/429 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/429

---

(2004/C 84 E/0500)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0565/04

esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Huvivenedirektiivin soveltamisalan selventäminen

Huvivenedirektiivi (94/25/EY (1)) perustuu uuden lähestymistavan periaatteisiin, jolla säädetään EY-merkinnästä.

Komission uuteen lähestymistapaan ja kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan perustuvien direktiivien täytäntöönpano-oppaan 2 luvussa ”Uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien soveltamisala” todetaan, että ”tuotetta, jota on käyttöönoton jälkeen muutettu merkittävällä tavalla sen alkuperäisen suorituskyvyn, käyttötarkoituksen tai tyypin muuttamiseksi, saatetaan pitää uutena tuotteena”.

Komission asiakirjassa ”Recreational Craft Directive and Comments to the Directive Combined” mainitaan 4 artiklan 5 kohdan viii alakohdassa, joka sisältää tiivistelmän direktiivin soveltamisesta 16. kesäkuuta 1998 jälkeen, ETA-alueella jo olevat koekäyttöön tarkoitetut veneet sekä kilpailutarkoituksiin ja kaupallisiin tarkoituksiin tehdyt veneet, jotka muutetaan huviveneiksi. Samassa alakohdassa todetaan kuitenkin jäljempänä, että direktiivi ei sisällä takautuvia säännöksiä ja näin ollen ETA-alueella jo käytössä olevat veneet eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, riippumatta siitä missä ne on rakennettu.

Aikooko komissio nyt tehdä päätöksen siitä, onko aiemmin kaupallisessa käytössä olleet veneet, jotka otetaan huvivenekäyttöön, varustettava EY-merkinnällä huvivenedirektiivin mukaisesti, vaikka veneisiin ei tehtäisikään fyysisiä muutoksia? Vaikuttaako tähän se, jos aiemmin kaupallisessa käytössä ollut vene on rakennettu ennen kuin huvivenedirektiivi tuli voimaan?

Jos aiemmin kaupallisessa käytössä olleet veneet on varustettava EY-merkinnällä, se voi osoittautua vaikeaksi, sillä näiden veneiden EY-merkintäprosessin olisi oltava ”rakentamisen jälkeinen todistus”. Voiko komissio kertoa, kuinka tämä voidaan nykyään toteuttaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Kysymyksessä viitataan komission uuteen lähestymistapaan ja kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan perustuvien direktiivien täytäntöönpano-oppaaseen sekä komission asiakirjaan ”Recreational Craft Directive and Comments to the Directive Combined” (huvivenedirektiivi sekä siihen liittyvät selitykset). Molempien asiakirjojen alkusanoissa todetaan, että niiden sisältö ei sido oikeudellisesti, ja että vain direktiivit ovat oikeudellisesti velvoittavia. Näin ollen näissä oppaissa esitettyjä tarkennuksia ei pitäisi pitää, eikä niitä voida pitää, direktiivin soveltamisalaa koskevina komission säädöksinä.

Huviveneitä koskevan 16 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin N:o 94/25/EY 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiiviä sovelletaan huviveneisiin, ja direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, että huviveneet ovat ”kaiken tyyppisiä ja kaikentyyppisillä (...) veneitä, joiden rungon pituus (...) on 2,5 ja 24 metrin välillä ja joita käytetään urheilussa ja vapaa-ajan vietossa”. Näistä säännöksistä ilmenee, että aiemmin kaupallisessa käytössä ollut vene, joka on saatettu markkinoille ja/tai otettu käyttöön vapaa-ajan viettoa varten, kuuluu direktiivin soveltamisalaan riippumatta siitä, onko sitä varten veneeseen tehty fyysisiä muutoksia.

Se, että aiemmin kaupallisessa käytössä ollut vene rakennettiin ennen direktiivin voimaan tuloa, ei muuta tilannetta. Ainoastaan vapaa-ajan viettotarkoitusta varten markkinoille saattamisen ja/tai käyttöön ottamisen päivämäärä on olennainen, kun harkitaan, onko veneen oltava direktiivin vaatimusten mukainen.

Kun otetaan huomioon edellä kuvatut direktiivin 1 artiklan säännökset, komission asiakirjan ”Recreational Craft Directive and Comments to the Directive Combined” toisen painoksen 4 artiklan 5 kohdan viii alakohdassa oleva kommentti ”direktiivin vaatimukset koskevat ETA-alueella jo olevia koekäyttöön tarkoitettuja veneitä sekä kilpailutarkoituksiin ja kaupallisiin tarkoituksiin tehtyjä veneitä, jotka muutetaan huviveneiksi” on ymmärrettävä niin, että se on ylimääräinen tarkennus direktiivin soveltamisalaan eikä sillä laajenneta soveltamisalaa.

Sen lisäksi kysymyksessä viitattu toteamus, jonka mukaan direktiivi ei sisällä takautuvia säännöksiä ja näin ollen ETA-alueella jo käytössä olevat veneet eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, riippumatta siitä missä ne on rakennettu, on ymmärrettävä niin, että se tarkoittaa olemassa olevia huviveneitä. Näin ollen siihen, että direktiivi ei sisällä takautuvia säännöksiä, ei voida vedota niiden aiemmin kaupallisessa käytössä olleiden veneiden hyväksi, joiden alkuperäinen käyttötarkoitus on muutettu vapaa-ajan viettotarkoitukseksi sen jälkeen, kun direktiiviä alettiin soveltaa.

Huvivenedirektiivin (eli direktiivin 94/25/EY) tällä hetkellä sovellettavassa versiossa ei nimenomaisesti säädetä rakentamisen jälkeisestä todistuksesta. Rakentamisen jälkeinen arviointi on kuitenkin nykyisin järjestetty ilmoitettujen elinten välillä yhteisesti sovitun lähestymistavan kautta, josta on sovittu asiakirjan ”Recreational Craft Sectoral Group (RSG) Guidelines” I luvussa. Rakentamisen jälkeisestä arvioinnista säädetään direktiivillä 1. tammikuuta 2005 lähtien, kun 8 artiklaa muuttavaa direktiivin 94/25/EY muuttamisesta 16. kesäkuuta 2003 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/44/EY (2) aletaan soveltaa.

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 15.

(2)  EUVL L 214, 26.8.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/430 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/430

---

(2004/C 84 E/0501)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0567/04

esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle

(19. helmikuuta 2004)

Aihe:   Väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittaminen

Väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz—300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston suosituksen 1999/519/EY (1) tarkoituksena on luoda yhteisön kehys sähkömagneettisille kentille altistumista koskevissa asioissa, jotta voitaisiin suojella väestön terveyttä alueilla, joilla väestö on merkittävän ajan alttiina näiden kenttien vaikutuksille.

Suosituksen eräässä artiklassa säädetään sen tarkistamisesta ottaen huomioon tieteelliset arviot sähkömagneettisille kentille altistumisen vaikutuksista sekä jäsenvaltioiden kertomukset, jotka niiden on laadittava kolmen vuoden kuluessa, ja komission kertomuksen, joka sen on määrä antaa viiden vuoden kuluessa.

| 1. | Voisiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa siltä 12. heinäkuuta 2004 mennessä vaaditun kertomuksen valmistelu on, ja kertoa lyhyesti jäsenvaltioiden kertomuksissa välitettyjen tietojen perusteella, miten suositus on pantu täytäntöön? |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa siltä 12. heinäkuuta 2004 mennessä vaaditun kertomuksen valmistelu on, ja kertoa lyhyesti jäsenvaltioiden kertomuksissa välitettyjen tietojen perusteella, miten suositus on pantu täytäntöön?

| 2. | Aikooko komissio tehdä erityisen direktiiviehdotuksen sähkömagneettisesta saasteesta, jotta saataisiin aikaan yhteisön kehys, joka antaisi väestölle korkean suojan sähkömagneettisille kentille altistumista vastaan ympäristönsuojelua ja kansanterveyden suojelua koskevan varautumisperiaatteen mukaisesti? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio tehdä erityisen direktiiviehdotuksen sähkömagneettisesta saasteesta, jotta saataisiin aikaan yhteisön kehys, joka antaisi väestölle korkean suojan sähkömagneettisille kentille altistumista vastaan ympäristönsuojelua ja kansanterveyden suojelua koskevan varautumisperiaatteen mukaisesti?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, neuvosto hyväksyi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen 1999/519/EY, jossa asetetaan väestön ionisoimattomalle säteilylle altistumisen rajat 0 hertsin ja 300 gigahertsin välisille taajuuksille ihmisten terveyden suojelemiseksi.

Vastauksena jatkuvaan yleiseen huoleen ja suosituksessa mainittuihin vaatimuksiin komissio pyysi vuonna 2001 myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevää tiedekomiteaa antamaan aiheesta ajantasaisen lausunnon. Komitea vahvisti 30. lokakuuta 2001 antamassaan lausunnossa, että viime vuosina saatujen lisätietojen perusteella ei ole syytä tarkistaa neuvoston suosituksessa mainittuja altistumisen rajoja ja että tarjolla ei ole riittävästi tieteellistä näyttöä vaihtoehdon ehdottamiseksi. Lisäksi komissio julkisti maaliskuussa 2003 suositusta koskevan täytäntöönpanokertomuksen, jossa selvitetään jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet. Täytäntöönpanokertomuksesta ilmi käyvä yleiskuva on, että useimmat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet neuvoston suosituksen mukaisia toimenpiteitä. Osa jäsenvaltioista on päätynyt tiukempiin rajoituksiin, joidenkin asettamat rajoitukset taas eivät kata koko taajuusaluetta.

Lisäksi radiolaitteita, muun muassa matkapuhelinverkon tukiasemien antenneja, koskevassa yhteisön lainsäädännössä velvoitetaan valmistajat varmistamaan, että laitteet ovat turvallisia. Erityisesti neuvoston ja parlamentin radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9. maaliskuuta 1999 annetun direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa (2) velvoitetaan valmistajat varmistamaan, että heidän tuotteillaan ei ole haittavaikutuksia terveydelle, kun niitä käytetään tarkoituksenmukaisesti. Komissio pyrkii tämän direktiivin ja neuvoston suosituksen yhteydessä luomaan eurooppalaiset standardit perusrajoitusten noudattamiseksi. Tästä työstä vastaa tällä hetkellä Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec). Nyt on jo olemassa standardi (EN 50361), jonka perusteella voidaan mitata ominaisabsorptioraja, joka koskee ihmisten altistumista matkapuhelinten sähkömagneettisille kentille.

Sähkömagneettisille kentille altistumisen mahdollisia pitkäaikaisia terveysvaikutuksia on tutkittu laajasti ja tutkitaan edelleen. Seuraavat elimet ovat julkaisseet äskettäin kolme laajaa tutkimusta: Ison-Britannian ionisoimatonta säteilyä käsittelevä riippumaton neuvoa-antava ryhmä (tammikuussa 2004), Alankomaiden terveysasioiden neuvosto (tammikuussa 2004) ja Ruotsin säteilyturvallisuusviranomainen (joulukuussa 2003).

Näissä kolmessa tutkimuksessa todetaan, että sähkömagneettisten kenttien vaikutuksista on vakuuttavaa näyttöä vain lämpövaikutusten osalta. Tämä vahvistettiin myös aiheesta äskettäin pidetyssä konferenssissa (ks. http://europa.eu.int/comm/enterprise/rtte/emfworkshop/index.htm). Maailman terveysjärjestö on tekemässä laajaa arviointia sähkömagneettisista kentistä. Lisäksi komissio rahoittaa tutkimusprojekteja (viidennestä ja kuudennesta puiteohjelmasta) sähkömagneettisten kenttien biologisista ja terveysvaikutuksista (tutkimuksen pääosaston alaisuudessa) ja muita tukitoimintaohjelmia, kuten tieteellisen ja teknisen tutkimuksen eurooppalaista yhteistyötä COST 281 (tietoyhteiskunnan pääosaston alaisuudessa), joka edistää osaltaan sähkömagneettisen säteilyn altistumisen mahdollisia terveysvaikutuksia tutkivien kansallisten tutkimushankkeiden koordinointia ja yhdenmukaistamista. Näiden tutkimusten tuloksista odotetaan olennaisia tietoja, joiden perusteella voidaan päättää mahdollisista jatkotoimenpiteistä.

Komissio katsoo siksi, että toiminnallinen päätös olisi tehtävä vasta, kun tämä hanke on saatettu päätökseen.

Komission tiedonannossa ennakolta varautumisen periaatteesta 2000 (3) määritellään kehys sen soveltamiselle yhteisön toiminnassa.

---

(1)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

(2)  EYVL L 91, 7.4.1999.

(3)  KOM(2000) 1 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/431 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/431

---

(2004/C 84 E/0502)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0569/04

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Leonardo da Vinci -ohjelma

Euroopan komission Leonardo da Vinci -ohjelman tavoitteena on edistää ammatilliseen koulutukseen liittyvien toimien toteuttamista Euroopan unionissa. Euroopan unionin on huolehdittava siitä, että kansalaisten valmiudet vastaavat paremmin työmarkkinoiden vaatimuksia ja tällä tavoin torjuttava työttömyyttä. Työvoiman ammattitaidolla on ratkaiseva merkitys myös taloudelle, joka tarvitsee ammattitaitoisia työntekijöitä pysyäkseen mukana tieteen ja tekniikan nopeassa kehityksessä. Euroopan komission Leonardo da Vinci -ohjelma toimii näin ollen elinikäistä oppimista koskevan innovaatiotoiminnan kehittämiskeskuksena.

Voiko komissio toimittaa luettelon kaikista Leonardo da Vinci -ohjelmaan kuuluvista hankkeista, joille on myönnetty rahoitusta viimeisten kolmen vuoden aikana, sekä tiedot hankkeiden toteuttajista, jo maksetuista ja vielä maksamatta olevista tukisummista?

Onko valtioiden ja hankkeiden toteuttajien välillä havaittavissa eroja tai huomattavia epäsuhtia, jos arviointiperusteena käytetään esimerkiksi hankkeen budjetin suuruutta, tuen osuutta kokonaisbudjetista ja hankkeella saavutettuja tuloksia?

Miten komissio varmistaa, että tukea saaneiden hankkeiden tilintarkastus järjestetään nopeasti ja epäbyrokraattisesti? Miten pitkän ajan kuluttua hankkeen loppuun saattamisesta tilintarkastus tavallisesti järjestetään?

Missä valtioissa tilintarkastuksen yhteydessä ilmenee usein vaikeuksia?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Leonardo da Vinci -ohjelmalla on todellakin merkittävä asema ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen alalla.

Komissio haluaa muistuttaa, että parlamentilla on luettelo yhteisön tasolla viimeisten kolmen vuoden aikana valituista Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvistä hankkeista. Nämä luettelot toimitetaan parlamentille tarkasteltaviksi komiteamenettelyä noudattaen, kun on saatu ohjelmakomitean lausunto. Luettelot sisältävät muun muassa hankkeiden nimet, hankkeiden vetäjien nimet, hankkeiden keston ja hankkeille kaavaillun taloudellisen tuen määrän.

Suurin osa rahoitetuista hankkeista kestää enintään kolme vuotta, mikä tarkoittaa sitä, että ensimmäiset merkitykselliset tulokset olivat saatavilla vasta vuoden 2003 lopussa. Komissio analysoi loppuraporteista ja hankkeiden tuloksista jo tehdyt arvioinnit sekä yhteisön tuen lopullisen määrän ja maksujen määräajat. Komissio ilmoittaa aikanaan parlamentin jäsenelle tämän analyysin tulokset.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/432 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/432

---

(2004/C 84 E/0503)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0586/04

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hevoseläinten tunnistusasiakirjat (passit)

Kuinka monta jäsenvaltiota on pannut täytäntöön Euroopan komission päätöksen 2000/68/EY (1)? Onko komissio tyytyväinen päätöksen täytäntöönpanoon näissä maissa?

Onko komission suunnitelmissa hyväksyä kylmäpolttomerkintä ja/tai mikrosirut tunnistusmenetelmiksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komission päätöksen 93/623/ETY muuttamisesta sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tunnistamisesta 22. joulukuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 2000/68/EY 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että edellä mainittu tunnistusasiakirja on rekisteröityjen hevoseläinten sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten mukana viimeistään 1. heinäkuuta 2000 alkaen. Kyseinen päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Päätös 2000/68/EY ei velvoita jäsenvaltioita ilmoittamaan säännöksiä, joita ne ovat panneet täytäntöön päätöksen noudattamiseksi. Komissio ei ole tähän mennessä saanut yhtään kantelua siitä, että jokin jäsenvaltio olisi epäonnistunut päätöksen voimaansaattamisessa.

Eläinten hyvinvointia koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei ole tällaisten menetelmien käyttöä rajoittavia säännöksiä. Tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/58/EY (2) säädetään, että typistyksiin sovelletaan yleensä asiaa koskevia kansallisia säännöksiä EY:n perustamissopimuksen yleisiä sääntöjä noudattaen.

Komissio on tietoinen siitä, että hevoseläinten tunnistamiseen käytetään joissakin jäsenvaltioissa elektronisia transpondereita. Lisäksi hevoseläimiä merkitään kylmäpolttomerkinnöin ja polttomerkinnöin. Afrikkalaisen hevosruttoepidemian puhjettua Pyreneiden niemimaalla vuonna 1989 annettiin yhteisön säädös, jonka mukaisesti hevosruttoa vastaan rokotetut hevoseläimet oli varustettava kylmäpolttomerkinnöin.

Voimassa oleva lainsäädäntö sallii passitunnistuksen lisäksi toteutettavat ylimääräiset aktiiviset merkitsemis-toimet. Tällöin merkinnöistä on annettava yksityiskohtaiset tiedot tunnistusasiakirjassa.

---

(1)  EYVL L 23, 28.1.2000, s. 72.

(2)  EYVL L 221, 8.8.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/433 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/433

---

(2004/C 84 E/0504)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0597/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vapaa liikkuvuus

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa kunkin jäsenvaltion tapauksessa säännökset, joiden mukaisesti muiden jäsenvaltioiden kansalaiset voivat käyttää hyväkseen oikeutta työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen? Esimerkiksi mitkä jäsenvaltiot edellyttävät poliisilla rekisteröitymistä tai erityisen henkilöllisyystodistuksen pitämistä mukana? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa kunkin jäsenvaltion tapauksessa säännökset, joiden mukaisesti muiden jäsenvaltioiden kansalaiset voivat käyttää hyväkseen oikeutta työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen? Esimerkiksi mitkä jäsenvaltiot edellyttävät poliisilla rekisteröitymistä tai erityisen henkilöllisyystodistuksen pitämistä mukana?

| 2. | Milloin jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisella on kussakin tapauksessa oikeus hakea korvausta, minkä tasoisia kyseiset korvaukset ovat, ja mitä ehtoja niiden saamiselle on asetettu? |
| --- | --- |

2.

Milloin jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisella on kussakin tapauksessa oikeus hakea korvausta, minkä tasoisia kyseiset korvaukset ovat, ja mitä ehtoja niiden saamiselle on asetettu?

| 3. | Voiko komissio ilmoittaa kunkin jäsenvaltion tapauksessa mahdolliset muut säännökset, joissa muiden jäsenvaltioiden kansalaisia voidaan katsoa kohdeltavan eriarvoisesti kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin verrattuna? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio ilmoittaa kunkin jäsenvaltion tapauksessa mahdolliset muut säännökset, joissa muiden jäsenvaltioiden kansalaisia voidaan katsoa kohdeltavan eriarvoisesti kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin verrattuna?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

| 1. | Henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi yhteisön lainsäädännön takaamista perusoikeuksista ja sisältää oikeuden asua ja työskennellä jossain toisessa jäsenvaltiossa. EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 2 kohdassa kielletään ”kaikki kansalaisuuteen perustuva jäsenvaltioiden työntekijöiden syrjintä”. EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 2 kohta on pantu täytäntöön työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1612/68 (1), kun taas työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta ja oleskelua koskevat rajoitukset on poistettu jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta 15. lokakuuta 1968 annetulla neuvoston direktiivillä 68/360/ETY (2). Näin ollen siirtotyöläiset voivat EU:ssa käyttää vapaata liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan esittämällä ainoastaan voimassa olevan henkilökortin tai passin (3). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan jäsenvaltiolla on oikeus tarkastaa passit tai henkilökortit (4) ja vaatia, että muiden jäsenvaltioiden kansalaiset ilmoittavat oleskelustaan isäntävaltion toimivaltaisille viranomaisille. Tällaisia oikeudellisia muodollisuuksia ei saa kuitenkaan suunnitella sellaisiksi, että ne rajoittavat EY:n perustamissopimuksen edellyttämää liikkumisvapautta tai jäsenvaltioiden kansalaisille myönnettyä oikeutta saapua minkä tahansa muun jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä yhteisön lainsäädännössä mainituissa tarkoituksissa (5). Isäntäjäsenvaltiot saattavat myös vaatia, että siirtotyöläiset hankkivat oleskeluluvan. Samoja sääntöjä sovelletaan myös muihin EU:n kansalaisiin, jotka käyttävät vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevaa oikeuttaan.
  Komission tietojen mukaan Espanja on poistanut oleskeluluvan hankkimisvelvollisuuden niiltä EU:n kansalaisilta, jotka ovat työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia, opiskelijoita tai joilla on oikeus saada pysyvä oleskelulupa. Ranska on myös antanut hiljattain lainsäädäntöä, jolla tämä velvollisuus poistetaan kaikilta EU:n kansalaisilta. Lainsäädäntöä ei kuitenkaan sovelleta unioniin liittyvistä valtioista peräisin oleviin työntekijöihin, joiden on siirtymävaiheen toimenpiteiden voimassaoloaikana yhä hankittava oleskelulupa. Muiden jäsenvaltioiden lainsäädäntö velvoittaa EU:n kansalaiset yhä hankkimaan oleskeluluvan. |
| --- | --- |

1.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi yhteisön lainsäädännön takaamista perusoikeuksista ja sisältää oikeuden asua ja työskennellä jossain toisessa jäsenvaltiossa. EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 2 kohdassa kielletään ”kaikki kansalaisuuteen perustuva jäsenvaltioiden työntekijöiden syrjintä”. EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 2 kohta on pantu täytäntöön työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1612/68 (1), kun taas työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta ja oleskelua koskevat rajoitukset on poistettu jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta 15. lokakuuta 1968 annetulla neuvoston direktiivillä 68/360/ETY (2). Näin ollen siirtotyöläiset voivat EU:ssa käyttää vapaata liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan esittämällä ainoastaan voimassa olevan henkilökortin tai passin (3). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan jäsenvaltiolla on oikeus tarkastaa passit tai henkilökortit (4) ja vaatia, että muiden jäsenvaltioiden kansalaiset ilmoittavat oleskelustaan isäntävaltion toimivaltaisille viranomaisille. Tällaisia oikeudellisia muodollisuuksia ei saa kuitenkaan suunnitella sellaisiksi, että ne rajoittavat EY:n perustamissopimuksen edellyttämää liikkumisvapautta tai jäsenvaltioiden kansalaisille myönnettyä oikeutta saapua minkä tahansa muun jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä yhteisön lainsäädännössä mainituissa tarkoituksissa (5). Isäntäjäsenvaltiot saattavat myös vaatia, että siirtotyöläiset hankkivat oleskeluluvan. Samoja sääntöjä sovelletaan myös muihin EU:n kansalaisiin, jotka käyttävät vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevaa oikeuttaan.

Komission tietojen mukaan Espanja on poistanut oleskeluluvan hankkimisvelvollisuuden niiltä EU:n kansalaisilta, jotka ovat työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia, opiskelijoita tai joilla on oikeus saada pysyvä oleskelulupa. Ranska on myös antanut hiljattain lainsäädäntöä, jolla tämä velvollisuus poistetaan kaikilta EU:n kansalaisilta. Lainsäädäntöä ei kuitenkaan sovelleta unioniin liittyvistä valtioista peräisin oleviin työntekijöihin, joiden on siirtymävaiheen toimenpiteiden voimassaoloaikana yhä hankittava oleskelulupa. Muiden jäsenvaltioiden lainsäädäntö velvoittaa EU:n kansalaiset yhä hankkimaan oleskeluluvan.

| 2. | Asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti EU:n siirtotyöläiset nauttivat samoista sosiaali- ja veroetuuksista kuin isäntäjäsenvaltion kotimaiset työntekijät. Vaikka yhteisön lainsäädännössä ei säännelläkään sitä, mille tasolle yksittäiset jäsenvaltiot sosiaali- ja veroetuutensa asettavat, siinä kuitenkin taataan, että muista jäsenvaltioista tuleville siirtotyöläisille annetaan etuuksien osalta sama kohtelu riippumatta siitä, mille tasolle yksittäinen jäsenvaltio etuudet asettaa. |
| --- | --- |

2.

Asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti EU:n siirtotyöläiset nauttivat samoista sosiaali- ja veroetuuksista kuin isäntäjäsenvaltion kotimaiset työntekijät. Vaikka yhteisön lainsäädännössä ei säännelläkään sitä, mille tasolle yksittäiset jäsenvaltiot sosiaali- ja veroetuutensa asettavat, siinä kuitenkin taataan, että muista jäsenvaltioista tuleville siirtotyöläisille annetaan etuuksien osalta sama kohtelu riippumatta siitä, mille tasolle yksittäinen jäsenvaltio etuudet asettaa.

| 3. | Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se perustamissopimuksen valvojana toteuttaa määrätietoisesti toimenpiteitä silloin, kun jokin jäsenvaltio rikkoo kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltävää yhteisön lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.

Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se perustamissopimuksen valvojana toteuttaa määrätietoisesti toimenpiteitä silloin, kun jokin jäsenvaltio rikkoo kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltävää yhteisön lainsäädäntöä.

---

(1)  EYVL L 257, 19.10.1968, 1 — 12 artikla sellaisina kuin ne ovat muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 312/76 (EYVL L 39, 14.2.1976).

(2)  EYVL L 257, 19.10.1968.

(3)  Direktiivi 68/360, 2 artiklan 1 kohta; 3 artiklan 1 kohta; asia C-68/89; komissio v. Alankomaat, Kok. 1991, s. I-2637, Common Market Law Review 2/1993, s. 389. Voimassa olevan henkilökortin tai passin omistamista ja esittämistä koskevasta vaatimuksesta ei luovuta ennen kuin yhteisöön suuntautuvaa muuttoliikettä ja viisumin, turvapaikan jne. myöntämistä koskevat kansalliset lait on kokonaan yhdenmukaistettu: ks. asia C-378/97, Wijsenbeck, Kok. 1999, I-6207, 39-45 kohta.

(4)  Asia 321/87, komissio v. Belgia, Kok. 1989, s. 997.

(5)  Asia C-265/88, Messner, Kok. 1989, s. 4209.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/434 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/434

---

(2004/C 84 E/0505)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0601/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe:   Aseenkantoluvat

Onko komissio tietoinen mahdollisista aloitteista, joiden tarkoituksena olisi aseenkantolupia koskevien lakien yhdenmukaistaminen laajentuneessa Euroopan unionissa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Aseiden (muut kuin sota-aseet) liikkuvuutta yhteisön sisämarkkinoilla koskevat säännökset sisältyvät aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kesäkuuta 1991 annettuun neuvoston direktiiviin 91/477/ETY (1).

Direktiivi on osa yhteisön säännöstöä ja on sen vuoksi saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä uusien jäsenvaltioiden liittymispäivänä. Komissio pyrkii tarkistamaan, että tämä tapahtuu asianmukaisesti.

Koska kyseisessä direktiivissä asetetaan vain vähimmäissäännökset, sillä ei pyritä yhdenmukaistamaan aseenkantolupia koskevaa eri maiden lainsäädäntöä. Direktiivissä rajoitutaan sen sijaan määrittelemään aseiden tunnistamiseen liittyvät näkökohdat ja niiden liikkuvuuteen liittyvät menettelyt.

Direktiivin säännöksiä sovelletaan siis 1. toukokuuta 2004 alkaen kaikkiin unioniin silloin kuuluviin maihin.

---

(1)  EYVL L 256, 13.9.1991.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/435 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/435

---

(2004/C 84 E/0506)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/04

esittäjä(t): Saïd El Khadraoui (PSE) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe:   Elintarvikkeiden nopea myynti

Useat vähittäisliikkeet myyvät huokeammalla nopeasti tuotteita, joiden viimeinen myyntipäivä lähestyy. Belgian kuluttajajärjestö Test Achat osti 31 nopeasti pilalle menevää tuotetta, kuten jauhelihaa ja kanasalaattia, joita myytiin edullisemmin. Tutkimukset osoittivat, että seitsemän tuotetta ei sopinut kulutettavaksi.

Aikooko komissio kieltää helposti pilalle menevien tuotteiden kauppaamisen edellä mainitulla tavalla?

Jos aikoo, milloin se aikoo, ja voiko se antaa lisätietoja asiasta?

Jos ei aio, miksi ei?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/435 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/435

---

(2004/C 84 E/0507)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0604/04

esittäjä(t): Said El Khadraoui (PSE) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe:   Pilaantuneiden elintarvikkeiden myynti

Belgiassa eräät suuret valintamyymälät ostavat elintarvikkeita, joiden viimeinen myyntipäivä on mennyt umpeen. Tämä ei ole kiellettyä, jos tuotteessa on ”parasta ennen” -merkintä. Se on kuitenkin kiellettyä, jos tuotteessa on ”käytettävä ennen” -merkintä.

Aikooko komissio kieltää elintarvikkeiden myynnin viimeisen myyntipäivän jälkeen?

Jos aikoo, voiko se antaa siitä lisätietoja?

Jos ei, niin miksi ei?

Katsooko komissio, että merkintöjen ”parasta ennen” ja ”käytettävä ennen” ero olisi pidettävä voimassa? Miten komissio suhtautuu mahdollisuuteen ainoastaan yhdestä merkinnästä ja kieltoon myydä elintarvikkeita, joiden viimeinen myyntipäivä on mennyt umpeen?

David Byrnen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0603/04 ja E-0604/04

(25. maaliskuuta 2004)

Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista säädetään 28. tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (1). Asetuksessa säädetään erityisesti, että markkinoille ei saa saattaa vaarallisia elintarvikkeita eli elintarvikkeita, joita pidetään haitallisina terveydelle tai joiden ei katsota soveltuvan ihmisravinnoksi.

Kun elintarvikkeita myydään nopeasti huokeammalla, on noudatettava tätä periaatetta voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Tällöin on otettava huomioon erityisesti hygieniaa ja elintarvikkeiden pakkausmerkintöjä koskeva lainsäädäntö. Komissio ei tämän vuoksi näe mitään syytä kieltää tätä käytäntöä periaatteessa.

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten vastuulla on tarkistaa, että alan lainsäädäntöä todella noudatetaan.

Kun otetaan huomioon arvoisan parlamentin jäsenen kuvailemat tähän käytäntöön liittyvät mahdolliset riskit, komission mielestä saattaisi olla perusteltua soveltaa siihen joitakin erityisvaatimuksia — erityisen tärkeää olisi informoida kuluttajaa asiasta myyntipisteessä.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat määritellä ja asettaa nämä vaatimukset.

Mitä tulee vanhentuneiden elintarvikkeiden myyntiin, erottelu maininnan ”parasta ennen” (vähimmäis-säilyvyysaika) ja maininnan ”viimeinen käyttöajankohta” välillä juontuu suoraan yhteisön lainsäädännöstä (2).

Vähimmäissäilyvyysaika tai mikrobiologisesti erittäin helposti pilaantuvien elintarvikkeiden tapauksessa viimeinen käyttöajankohta on aina ilmoitettava kuluttajalle.

Vähimmäissäilyvyysaika on se aika, jonka elintarvike säilyttää erityisominaisuutensa asianmukaisissa säilytysolosuhteissa. Elintarvikkeita voidaan kuitenkin nauttia tai myydä tämän päivämäärän jälkeenkin, sillä kuluttaja voi itse tarkistaa kyseisen päivämäärän ja päättää, haluaako hän ostaa elintarvikkeen. Tämä päivämäärä ilmoitetaan maininnan ”parasta ennen” tai ”viimeinen käyttöajankohta” jälkeen.

Viimeinen käyttöajankohta, jota käytetään erittäin helposti pilaantuvissa elintarvikkeissa, osoittaa päivämäärän, jonka jälkeen tuotetta ei saa nauttia eikä myöskään siis myydä, koska elintarvikkeesta voi tällöin aiheutua mikrobiologisia riskejä tai sen aistinvaraiset ominaisuudet saattavat muuttua. Tämä päivämäärä ilmoitetaan maininnan ”viimeinen käyttöajankohta” jälkeen.

Kuluttajien erehtymismahdollisuuden poistamiseksi komissio katsoo olevan välttämätöntä säilyttää ero pitkään (joissakin tapauksissa jopa useiden vuosien ajan) säilyvien elintarvikkeiden ja sellaisten elintarvikkeiden välillä, jotka on nautittava nopeasti.

Komissio aikoo kuitenkin tarkastella — pakkausmerkintälainsäädäntöön vastaisuudessa mahdollisesti ehdottamiensa muutosten ja korjausten yhteydessä — onko elintarvikepakkauksissa ilmoitettujen päivämäärätietojen merkitystä selkiytettävä ja miten se voitaisiin tehdä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä, EYVL L 31, 1.2.2002.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/13/EY, annettu 20. maaliskuuta 2000, myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 109, 6.5.2000. Direktiiviä muutettu viimeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston 10. marraskuuta 2003 antamalla direktiivillä 2003/89/EY, EUVL L 308, 25.11.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/436 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/436

---

(2004/C 84 E/0508)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0605/04

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe:   Jatkokysymys Euroopan laivanrakennusalaa koskevasta kysymyksestä E-3005/02

Espanjan hallitus on myöntänyt runsaan 700 miljoonan euron tuen espanjalaiselle laivanrakennusalalle.

| 1. | Ilmoittivatko Espanjan viranomaiset tuesta komissiolle? |
| --- | --- |

1.

Ilmoittivatko Espanjan viranomaiset tuesta komissiolle?

| 2. | Katsooko komissio kysymyksen esittäjän kanssa, että määrää on pidettävä epäsuhtaisena espanjalaisen laivanrakennusteollisuuden koon vuoksi? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio kysymyksen esittäjän kanssa, että määrää on pidettävä epäsuhtaisena espanjalaisen laivanrakennusteollisuuden koon vuoksi?

| 3. | Katsooko komissio, että tarvitaan perinpohjaista tutkimusta Espanjan valtion toimien mahdollisesta kilpailua vääristävästä vaikutuksesta ja etenkin siitä, miten Espanjan laivanrakennusalan kustannukset lasketaan? Onko komissio jo ryhtynyt tutkimaan asiaa ja jos ei ole, milloin se aikoo ryhtyä siihen? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että tarvitaan perinpohjaista tutkimusta Espanjan valtion toimien mahdollisesta kilpailua vääristävästä vaikutuksesta ja etenkin siitä, miten Espanjan laivanrakennusalan kustannukset lasketaan? Onko komissio jo ryhtynyt tutkimaan asiaa ja jos ei ole, milloin se aikoo ryhtyä siihen?

| 4. | Koko Euroopan laivanrakennusalalla tilanne on vakava. Aikooko komissio perustaa kriisityöryhmän, joka voi vastata tarpeisiin nopeasti ja valvoa jäsenvaltioiden toimia, jotta estetään epärehellinen kilpailu Euroopan sisämarkkinoilla? |
| --- | --- |

4.

Koko Euroopan laivanrakennusalalla tilanne on vakava. Aikooko komissio perustaa kriisityöryhmän, joka voi vastata tarpeisiin nopeasti ja valvoa jäsenvaltioiden toimia, jotta estetään epärehellinen kilpailu Euroopan sisämarkkinoilla?

Mario Montiti komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

| 1. | Espanja ei ole toistaiseksi ilmoittanut valtiontukisääntöjen perusteella toimista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. |
| --- | --- |

1.

Espanja ei ole toistaiseksi ilmoittanut valtiontukisääntöjen perusteella toimista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.

| 2. | Tässä vaiheessa ei voida sanoa, ovatko toimet valtiontukea, ja jos ovat, sopivatko ne yhteismarkkinoille vai eivät. Lisäksi, koska toimien kesto näyttää olevan useita vuosia, on vaikea päätellä, onko tuki suhteetonta, kuten arvoisa parlamentin jäsen esittää. |
| --- | --- |

2.

Tässä vaiheessa ei voida sanoa, ovatko toimet valtiontukea, ja jos ovat, sopivatko ne yhteismarkkinoille vai eivät. Lisäksi, koska toimien kesto näyttää olevan useita vuosia, on vaikea päätellä, onko tuki suhteetonta, kuten arvoisa parlamentin jäsen esittää.

| 3. | Komissio seuraa asiaa tarkasti ja pyytää lisätietoja Espanjan viranomaisilta. Toisessa asiassa, jossa komissio on käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen menettelyn (epäilty valtiontuki Espanjan valtion omistamille siviilitelakoille IZAR-yhtiölle myönnettyjen pääomankorotusten muodossa) (1), komissio on pyytänyt Espanjaa selvittämään, kuinka yleiskustannukset jakautuvat IZAR-yhtiössä ja millaiset ovat eräällä yhtiön sotilastelakalla rakennetun, muuhun kuin sotilaskäyttöön tarkoitetun lautan kustannukset. |
| --- | --- |

3.

Komissio seuraa asiaa tarkasti ja pyytää lisätietoja Espanjan viranomaisilta. Toisessa asiassa, jossa komissio on käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen menettelyn (epäilty valtiontuki Espanjan valtion omistamille siviilitelakoille IZAR-yhtiölle myönnettyjen pääomankorotusten muodossa) (1), komissio on pyytänyt Espanjaa selvittämään, kuinka yleiskustannukset jakautuvat IZAR-yhtiössä ja millaiset ovat eräällä yhtiön sotilastelakalla rakennetun, muuhun kuin sotilaskäyttöön tarkoitetun lautan kustannukset.

| 4. | Komissiolla ei ole selkeää käsitystä siitä, miten parlamentin jäsenen ehdottama laivanrakennusalan kriisityöryhmä toimisi käytännössä ja millainen sen oikeudellinen asema olisi. Komissio vakuuttaa kuitenkin, että se ottaa hyvin vakavasti kaikki väitteet epäreilusta kilpailusta EU:n laivanrakennus-markkinoilla ja että valtiontuesta vastaavien yksiköiden henkilöstöresurssit ovat riittävät laivanrakennusteollisuuden seurantaan. |
| --- | --- |

4.

Komissiolla ei ole selkeää käsitystä siitä, miten parlamentin jäsenen ehdottama laivanrakennusalan kriisityöryhmä toimisi käytännössä ja millainen sen oikeudellinen asema olisi. Komissio vakuuttaa kuitenkin, että se ottaa hyvin vakavasti kaikki väitteet epäreilusta kilpailusta EU:n laivanrakennus-markkinoilla ja että valtiontuesta vastaavien yksiköiden henkilöstöresurssit ovat riittävät laivanrakennusteollisuuden seurantaan.

---

(1)  EUVL C 201, 26.8.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/437 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/437

---

(2004/C 84 E/0509)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0625/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Jean-Marie Le Penin ehdokkuuden epääminen Ranskassa — Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan vakava rikkominen

Entisen Euroopan parlamentin jäsenen Jean-Marie Le Penin ehdokkuus Ranskan tulevissa aluevaaleissa Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueella on joutunut jäihin epäselvien hallinnollisten syiden vuoksi. Syyt vaikuttavat saivartelulta ja verukkeilta, kun otetaan huomioon, että sama poliitikko — joka sai äskettäin pidetyissä Ranskan presidentinvaaleissa toiseksi eniten ääniä Jacques Chiracin jälkeen — on aiemmin voinut täysin laillisesti asettua ehdolle ja tulla valituksi kyseisen Ranskan alueen aluevaltuustoon.

Katsooko komissio, että oikeistojohtaja Jean-Marie Le Penin ehdokkuuden mahdollinen epääminen muodollisten tekosyiden perusteella rikkoisi vakavalla tavalla Euroopan unionin perustana olevaa poliittisen vapauden periaatetta ja olisi ristiriidassa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen kanssa kansalais- ja poliittisten oikeuksien turvaamisen osalta, sillä demokraattisessa järjestelmässä kyseiset oikeudet on suojattava kaikkien kansalaisten tapauksessa?

Katsooko komissio, että Ranskan tasavallan viranomaiset rikkovat edellä mainitussa asiassa selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklaa, joka koskee edellä mainittujen periaatteiden turvaamista, ja erityisesti sen 1 ja 2 kohtaa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

EY:n perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukaan komissiolla ei ole perusoikeuksiin liittyvää yleistä toimivaltaa. Se voi toteuttaa toimenpiteitä ainoastaan, jos perusoikeuksia rikotaan yhteisön oikeuden soveltamisen yhteydessä.

Koska tässä tapauksessa ei ole kyse yhteisön oikeudesta, komissio katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa vastata arvoisa parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/438 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/438

---

(2004/C 84 E/0510)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0633/04

esittäjä(t): Saïd El Khadraoui (PSE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission integroiminen Brysselin kaupunkiin

Komissiossa työskentelee Brysselissä noin 21 000 virkamiestä, ja heidän käytössään on erittäin kattava infrastruktuuri. Komission infrastruktuuripolitiikkaa koskevassa tiedonannossa (1) käsitellään toimielimen sijoittautumista Brysseliin, ja siinä kiinnitetään huomiota erityisesti EU-korttelien ympäristön oloihin.

Tiedonantoon kuuluu toimintasuunnitelma Brysseliin sijoittautumista koskevista näkökohdista: EU:n imago Brysselissä, komission henkilöstön liikkuvuutta ja asumisjärjestelyjä koskevat toimintalinjat sekä vuoropuhelu Belgian viranomaisten kanssa eri tasoilla.

Onko komissio keskustellut suunnitelmista muiden EU:n toimielinten ja Belgian eri viranomaisten kanssa? Jos on, milloin asiasta keskusteltiin, ja jos ei, mitkä syyt pääsiassa estivät sen?

Aikooko komissio tehdä aloitteen, jotta asiaa koskevat keskustelut avataan muiden toimielinten kanssa? Aikooko se vakuuttaa niille, että asiassa on toimittava yhtenäisesti?

Belgian hallitus päätti hiljattain Flanderin hallituksen esimerkin mukaisesti tarjota henkilökunnalleen ilmaiset työmatkat. Aikooko komissio ryhtyä samoihin toimiin?

Aikooko komissio integroida lastenhoito- ja koululaitoksensa paremmin Brysselin olemassa oleviin palveluihin ja avata ne kaikille Brysselin asukkaille (myös kustannukset mukaan lukien), jotta edistetään paikallisen väestön ja komission henkilöstön välisiä tiiviimpiä yhteyksiä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Euroopan yhteisön toimielimet ovat perustaneet toimielinten välisen infrastruktuuria, logistiikkaa ja sisäisiä palveluja käsittelevän työryhmän (Inter-Institutional Infrastructure, Logistics and Internal Services Working Group) jonka tarkoituksena on koordinoida Brysselissä sijaitsevien toimielinten kiinteistöjä ja infrastruktuuria koskevaa politiikkaa ja niiden yhteydenpitoa isäntämaan viranomaisten kanssa. Työryhmä on käsitellyt komission tiedonantoa Brysselin kiinteistöpolitiikasta ja infrastruktuurista (2) sekä Plan Médiateur -tutkimusta (3), belgialaista neuvoa-antavaa hankesuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on saada aikaan parannuksia Brysselin sillä alueella, missä myös Eurooppa-kortteli sijaitsee. Näitä aiheita käsittelevissä keskusteluissa on käynyt ilmi, että jokainen toimielin on vakuuttunut johdonmukaisen ja rakentavan lähestymistavan tarpeesta. Samoin yhteydenpitoa Belgian viranomaisten kanssa jatketaan eri tasoilla (Brysselin pääkaupunkialueen, liittovaltion hallituksen, kiinteistöosaston ja puolijulkisten yhteisöjen kuten liikenneyhtiö MIVB/STIB:n kanssa). Komissio haluaa vahvistaa yhteyksiä näihin viranomaisiin Plan Médiateur -tutkimusta käsittelevien pohdintojen kautta.

Komission ehdotusta kodin ja työpaikan välillä julkisilla kulkuneuvoilla kulkevien virkamiesten matkakustannusten vähentämiseksi tarkastellaan vielä osana komission infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston valmistelemaa liikkuvuussuunnitelmaluonnosta. Ehdotuksen on määrä valmistua myöhemmin tänä vuonna. Ensimmäiseksi komission on selvitettävä, onko tällaisen suunnitelman täytäntöönpanoon käytettävissä rahoitusta, ja mikäli ei, onko mahdollista löytää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä.

Mitä lastenhoitojärjestelyihin tulee, komission johtamien lastenhoitopaikkojen odotuslistoilla on tällä hetkellä yli 360 lasta. Tämänhetkisten arvioiden mukaan tämä luku nousee unionin laajenemisen myötä noin 770:een. Tällä hetkellä on siis epätodennäköistä, että niihin voitaisiin ottaa muita kuin virkamiesten lapsia. Komissio on lisännyt omien lastenhoitopaikkojensa määrää osittain siksi, että Brysselissä on yleisesti puutetta sopivista paikoista. Lastenhoitopaikkojen järjestäminen on erityisesti mainittu tavoite sekä komission uudistuksen sosiaalipalveluja koskevassa osuudessa että sen sitoumuksessa järjestää kaikille virkamiehille yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävät työolot.

---

(1)  KOM(2003)755.

(2)  KOM(2003) 7 5 5 lopullinen.

(3)  Ombudsplan Bru/Eur Médiateur -tutkimus, Aries Consultants. Pääministerin kanslian ja Brysselin pääkaupunkialueen presidentin kanslian tilaama tutkimus.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/439 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/439

---

(2004/C 84 E/0511)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0635/04

esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle

(25. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustaminen

Voisiko komissio kertoa, onko se jo ryhtynyt valmisteluihin Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamiseksi mahdollisimman pian? Mikäli valmistelut on jo aloitettu, voisiko komissio kertoa, mitä kyseiseen työhön sisältyy?

Voisiko komissio kertoa, milloin virasto aikaisintaan voi aloittaa toimintansa?

Voisiko komissio antaa tietoja siitä, mihin virasto lopulta sijoitetaan?

Voisiko komissio kertoa, milloin viraston perustamispäätös julkaistaan virallisessa lehdessä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Komissio vahvistaa, että valmistelut Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustamiseksi ovat jo käynnissä. Itse asiassa komissio on jo laatinut viraston johtajan avoimesta toimesta ilmoitusluonnoksen ja lähettänyt sen kaikkiin jäsenvaltioiden ja liittyvien valtioiden pysyviin edustustoihin. Ilmoitus julkaistaan heti viraston perustamisasetuksen hyväksymisen jälkeen.

Komissio on jo pyytänyt pysyvien edustustojen välityksellä jäsenvaltioita ja liittyviä valtioita nimeämään omat edustajansa ja varaedustajansa viraston hallintoneuvostoon. Nimitykset on määrä tehdä vuoden 2004 maaliskuun loppuun mennessä.

Komissio on myös kehittämässä ENISA-sivustoa (http://www.enisa.eu.int), johon voi tutustua Internetissä heti perustamisasetuksen tultua voimaan, toisin sanoen seuraavana päivänä, kun se on julkaistu virallisessa lehdessä.

Komissio odottaa viraston aloittavan toimintansa pian johtajan nimittämisen jälkeen, ja sitä suunnitellaan aivan heinäkuun 2004 lopussa.

Viraston tulevan sijainnin osalta Kreikan liikenne- ja viestintäministeri Manolis Stratakis on ilmoittanut komission tietoyhteiskunnan pääosaston (INFSO) pääjohtajalle, että isäntämaa Kreikan hallitus on päättänyt sijoittaa ENISA-viraston Heraklionin kaupunkiin Kreetalle.

Lopuksi komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että parlamentin puhemiehen on tarkoitus allekirjoittaa asetus 10. maaliskuuta 2004, ja se julkaistaan virallisessa lehdessä viimeistään 10 työpäivän kuluttua siitä, kun se on saapunut julkaisutoimistoon.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/440 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/440

---

(2004/C 84 E/0512)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0641/04

esittäjä(t): Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (Verts/ALE) komissiolle

(25. helmikuuta 2004)

Aihe:   Siemenviljassa esiintyviä muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat testitulokset vuodesta 2000 lähtien

Maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevä pysyvä komitea päätti 10. heinäkuuta 2000, että jäsenvaltioiden on testattava säännöllisesti, onko perinteisesti ja luonnonmukaisesti tuotetussa siemenviljassa muuntogeenisiä organismeja, ja toimitettava testitulokset muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Testaus koskee myös kolmansista maista tuotavaa siemenviljaa.

Mistä jäsenvaltioista komissio on saanut testituloksia vuosilta 2000, 2001, 2002 ja 2003?

Millaisia testitulokset ovat (GMO-esiintymät, niiden yleisyys ja määrät jne.)?

Mihin toimiin komissio ja jäsenvaltiot ovat ryhtyneet löydettyään siemenviljasta GMO-esiintymiä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevä pysyvä komitea käsitteli 10. heinäkuuta 2002 suunnitelmaa, joka koski koordinoitua ja yhdenmukaistettua tilapäistä tointa. Sen kohteena olivat perinteisten lajikkeiden siemenerissä esiintyvät muuntogeeniset organismit (GMO), ja se on tarkoitus panna heti täytäntöön, rajoittamatta kuitenkaan samaan aikaan vireillä olevia lainsäädäntötoimia.

Samaan aikaan 13 jäsenvaltiota sopi järjestävänsä valikoitujen perinteisten lajikkeiden siemenerien tarkastukset mahdollisten GMO-esiintymien löytämiseksi. Tarkastukset oli tehtävä tiettyjen määriteltyjen arviointiperusteiden mukaisesti (toimintasuunnitelma löytyy 10. kesäkuuta 2000 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta sivustolla http://europa.eu.int/comm/food/fs/rc/scsp/index_en.html.) ottaen huomioon tarkistettavat lajikkeet, siemenerien alkuperä ja ne toimet, joihin voitaisiin ryhtyä, jos luvattomia tai luvallisia muuntogeenisiä organismeja löytyisi. Lisäksi jäsenvaltiot sitoutuivat ilmoittamaan toisille jäsenvaltioille tai komissiolle kaikista löydöksistä.

Pysyvä komitea on kirjannut jäsenvaltioiden heinäkuusta 2000 eri yhteyksissä suorittamien tutkimusten tulokset ja lyhyet kertomukset niistä ovat edellä mainitussa Internet-osoitteessa. Komissio on myös saanut tutkimustuloksia, joskus suoraan jäsenvaltioilta.

Tarkastukset ovat alkaneet eri aikoina eri jäsenvaltioissa ja niiden tiheys on vaihdellut. Koska toimintasuunnitelma ei ole oikeudellisesti sitova, jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet samanlaisia raja-arvoja (joissakin jäsenvaltioissa on annettu kansallinen laki alemmilla raja-arvoilla, joissakin sallituksi GMO-määräksi ehdotetuilla raja-arvoilla), eikä niissä ole ryhdytty samoihin toimiin GMO:n esiintyessä. Ne eivät ole ilmoittaneet järjestelmällisesti komissiolle kaikista toimista, joihin ne ovat ryhtyneet. Eri jäsenvaltioista saatujen melko vertailukelvottomien tulosten perusteella vaikuttaisi siltä, että suuressa osassa näytteistä ei havaittu GMO:ta tai sen pitoisuus oli alle jäsenvaltion soveltamien raja-arvojen. Muutamassa näytteessä ilmoitettiin olevan luvallista GMO:ta (raja-arvojen yli), tai voitiin havaita GMO:ta, joka ei ole viljelyssä luvallista.

Sen lisäksi komissio huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tutkimusten tulokset vastauksena kysymyksen esittäjän 13. marraskuuta 2003 niille lähettämään kirjeeseen, joka koskee satunnaisia GMO-määriä siemenissä.

Tutkimustulokset osoittavat, että tarvitaan yhdenmukaistettuja oikeudellisia raja-arvoja ja toimia, joihin ryhdytään, jos raja-arvot ylittyvät. Tämän vuoksi komissio jatkaa työskentelyä, jotta perinteisille lajikkeille voidaan asettaa raja-arvot, joita pienemmät siemenissä olevat satunnaiset tai sellaiset GMO-määrät, joita on teknisesti mahdotonta estää, eivät velvoita tekemään niistä merkintää. Kuten kysymyksen esittäjä tietää, nämä raja-arvot on tarkoitus lisätä sääntelykomiteamenettelyssä horisontaaliseen direktiiviin 2001/18/EY (1). Hallintokomitea antaa samalla identtiset raja-arvot alakohtaisessa lainsäädännössä, jotta voidaan lisäksi varmistaa, että siemenet täyttävät todistuksen edellyttämät erityisvaatimukset satunnaisten GMO-määrien osalta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12. maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta, EYVL L 106, 17.4.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/441 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/441

---

(2004/C 84 E/0513)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0644/04

esittäjä(t): Harald Ettl (PSE) komissiolle

(25. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyteen liittyvän kysymyksen täsmennys

Komissio ilmoitti kysymykseen P-0207/04 (1) antamassaan vastauksessa 19. helmikuuta 2004, että se tarkistaa parhaillaan, voidaanko jäsenvaltiosta toiseen liikkuvien työntekijöiden suojelemiseksi antaa velvoittava yhteisön tason säädös, joka sisältäisi lisäeläkejärjestelmään pääsyn edellytyksiä, eläkeoikeuden alkamista, lepäävien oikeuksien uudelleenarviointia (sellaisten henkilöiden oikeudet, jotka ovat jääneet järjestelmän ulkopuolelle, mutta eivät vielä ole eläkeiässä) sekä oikeuksien siirtoon liittyviä menettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia.

Kuinka pitkälle direktiiviehdotuksen sisältöä ja toteuttamiskelpoisuutta on jo harkittu ja valmisteltu?

Miltä komission kaavailema tarkistusten aikataulu näyttää?

Milloin komissio esittelee direktiiviehdotuksen?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio ilmoitti vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0207/04, se tutkii parhaillaan mahdollisuutta vahvistaa sitovalla säädöksellä Euroopan unionin tasolla samankaltaiset vähimmäisvaatimukset kuin tietyissä jäsenvaltioissa on tällä hetkellä voimassa.

Työ pohjautuu jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, ja siinä hyödynnetään eläkefoorumin asiantuntemusta. Tulevina kuukausina komissio kerää jäsenvaltioilta ja eläkefoorumin asiantuntijoilta tarvittavat tiedot, jotta se pystyy tekemään syksyn 2004 aikana säädösehdotuksen.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/441 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/441

---

(2004/C 84 E/0514)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0645/04

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(25. helmikuuta 2004)

Aihe:   Asiantuntija-apu oikeus- ja sisäasioiden alalla

Kuinka monta asiantuntijaryhmää neuvoo komissiota oikeus- ja sisäasioiden alalla? Mitä toimia niiden antamien suositusten perusteella on toteutettu Euroopan parlamentista piittaamatta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Noin kuusikymmentä asiantuntijaryhmää neuvoo komissiota oikeus- ja sisäasioiden alalla, ja vuonna 2004 on tarkoitus luoda yksitoista uutta ryhmää. Nämä ryhmät tarkastelevat ja vaihtavat tietoja yhteisön lainsäädännön soveltamisesta käytännössä, keskustelevat epävirallisesti säädösehdotusten alustavista luonnoksista ja eri politiikkoja koskevista asiakirjoista, kokoavat yhteen asianomaiset sidosryhmät keskustelemaan uusista lähestymistavoista ja tukevat komissiota suuren mittaluokan tietotekniikkajärjestelmien kehittämisessä. Parlamentin edustajia kutsutaan hyvin usein asiantuntijaryhmien kokouksiin, ja parlamentille raportoidaan monen ryhmän toiminnasta.

Nämä ryhmät eivät laadi tai anna mitään virallisia suosituksia tai tee erityisiä päätelmiä. Asiantuntijoiden kyseisissä ryhmissä ilmaisemat mielipiteet eivät millään muotoa sido komissiota. Komissio ottaa kuitenkin huomioon asiantuntijoiden ilmaisemat näkemykset ja heidän tekemänsä huomautukset osana lähdeaineistoa eri politiikkojen kehittämisessä ja säädösehdotusten ja politiikkoja koskevien asiakirjojen valmistelussa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/442 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/442

---

(2004/C 84 E/0515)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0653/04

esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) komissiolle

(2. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kysymys E-0760/03 — asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaiset polttolaitosten toimintaa koskevat vaatimukset

Komissio ilmoitti kysymykseen E-0760/03 antamassaan vastauksessa voivansa hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (1) säännöksistä poikkeavia vaihtoehtoisia polttotapoja, mikäli näissä otetaan huomioon eläinten ja ihmisten terveyteen sekä ympäristöön liittyvät riskit.

Tämän jälkeen komissio on harkinnut asetukseen 1774/2002 tehdyissä muutosehdotuksissa esitettyjen vaihtoehtoisten hävitystapojen sallimista. Kyseiset muutosehdotuksia sisältävät asiakirjat ovat: kesäkuussa 2003 laadittu SANCO/2153/2003, syyskuussa 2003 laadittu SANCO/2153/2003 rev. 5 sekä SANCO/2153/2003 rev. 7.

Viimeksi mainitun version mukaan asetuksesta (EY) N:o 1774/2002 on tarkoitus poistaa rasvojen polttoa koskevat säännökset ja odottaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa asiasta.

Komission päättämättömyys on johtanut siihen, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat joutuneet perumaan eläinten ruhojen polttoon tarkoitettujen laitosten harjoittajille antamiaan lupauksia tiettyjä hävitystapoja koskevien lupien myöntämisestä. Tästä on aiheutunut merkittäviä taloudellisia tappioita.

Milloin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen on määrä antaa lausuntonsa?

Missä määrin tämä lausunto sitoo komissiota? Mihin mennessä komission toisin sanoen voidaan odottaa päättävän asetuksen 1774/2002 muuttamisesta?

Aikovatko Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen ja/tai komissio mukauttaa toimintatavat todellisiin olosuhteisiin ja ottaa huomioon kesäkuussa 2003 laaditussa asiakirjassa SANCO/2153/2003 ja syyskuussa 2003 laaditussa asiakirjassa SANCO/2153/2003 rev. 5 sekä kirjallisessa kysymyksessä E-0760/03 (2) esitetyt ehdotukset?

Onko kansallisten viranomaisten näiden viimeaikaisten kehitysten perusteella pakko perua luvat, jotka ne ovat myöntäneet komission tähänastisten vaihtoehtoisten menetelmien sallimista koskevien muutosehdotusten perusteella?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Seuraava vastaus täydentää komission vastausta arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0760/03.

Tieteellinen ohjauskomitea antoi 10. ja 11. huhtikuuta 2003 pidetyssä kokouksessaan lausunnon, jossa suositeltiin, että eläinrasvojen polttoprosessin voidaan katsoa olevan tietyin edellytyksin turvallinen luokkiin 2 ja 3 kuuluvista aineista peräisin olevien eläinrasvojen osalta, mutta että turvallisuutta ei voida tietojen puuttumisen vuoksi arvioida luokkaan 1 kuuluvista aineista peräisin olevien eläinrasvojen osalta.

Lausunnon jälkeen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on kerännyt lisää tietoja luokkaan 1 kuuluvista aineista arviointia varten.

Valmisteilla olevasta vaihtoehtoisten prosessien hyväksymistä koskevasta ehdotusluonnoksesta on käyty jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa laajoja keskusteluja, joiden perusteella siihen on tehty muutoksia. Kysyjän siteeraamilla asiakirjan eri versioilla ei sellaisenaan ole mitään oikeudellisesti sitovaa vaikutusta.

Komissio odottaa saavansa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta vaihtoehtoisia polttoprosesseja koskevan lausunnon vuoden 2004 loppuun mennessä. Tieteelliset suositukset muodostavat perustan jäsenvaltioiden ja asianomaisen toimialan kanssa käytäville lisäneuvotteluille. Tässä vaiheessa ei ole mahdollista ennustaa prosessin hyväksymistä koskevan lopullisen tekstin sanamuotoa.

---

(1)  EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1.

(2)  EUVL C 222 E, 18.9.2003, s. 233.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/443 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/443

---

(2004/C 84 E/0516)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0656/04

esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Liikkuvat kuohitsemisyksiköt

Tunnustaako komissio kissojen kuohitsemisia suorittavien liikkuvien yksiköiden merkityksen eläintautien torjunnan kannalta ja pitäen mielessä villikissojen määrän lisääntymisen jäsenvaltioissa? Onko komissio tietoinen Italiassa säädetystä uudesta laista, jolla kielletään liikkuvien kuohitsemisyksiköiden käyttö kotikissojen kohdalla?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Kissojen kuohitseminen, erityisesti villikissaongelman käsittelemiseksi tai muista eläinlääketietellisistä syistä, ei kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan.

Tästä seuraa, että jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta päättää edellytyksistä, joilla kuohitseminen voidaan suorittaa niiden alueella, samoin kuin liikkuvien kuohitsemisyksikköjen käytön rajoituksista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/443 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/443

---

(2004/C 84 E/0517)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0704/04

esittäjä(t): Guido Sacconi (PSE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Siipikarjan kuljettaminen

EU:n kansalaiset ovat toistuvasti ilmaisseet huolensa teurastettaviksi tai lihotettaviksi toimitettavien eläimien kuljetusolosuhteista, ja Euroopan parlamentti on pyytänyt useaan otteeseen, että kuljetuksen kokonaiskesto tai -pituus rajoitettaisiin joko kahdeksaan tuntiin tai 500 kilometriin.

Tämä huoli koskee kaikenlaisia eläimiä, joiden kärsimyksiä olisi rajoitettava ankarampien sääntöjen turvin.

EY:n ehdotus, jolla uudistettaisiin kuljetuslainsäädäntöä, ei sisällä lainkaan viittauksia siipikarjan eläintiheyteen, matkan pituuteen tai ruokkimis- ja juottamistaukoihin.

On tullut ilmi useita siipikarjan kuljetustapauksia, jotka ovat aiheuttaneet vakavia hyvinvointiongelmia, ja jopa matkan aikana tapahtuneista eläinten kuolemista on ilmoitettu. Joissakin tapauksissa satoja eläimiä on kuollut, kun alla olleet häkit, joihin kanat oli suljettu, rikkoontuivat yllä olleiden häkkien romahtaessa alas.

On otettava pikaisesti käyttöön tiukat toimenpiteet siipikarjan suojelemiseksi.

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) laatii tällä hetkellä todisteaineistoa siipikarjan kuljetuksista.

Kysymyksen esittäjä haluaisikin tietää, miten ja milloin komissio ottaa esille siipikarjaa koskevan normiston keskustellessaan uudesta asetuksesta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen eläinten hyvinvointiin liittyvistä ongelmista, joita saattaa esiintyä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa siipikarjan kuljetuksissa. Eläinten yleistä hyvinvointia koskevat vaatimukset on jo sisällytetty parlamentissa ja neuvostossa parhaillaan käsiteltävänä olevaan komission ehdotukseen, jonka tarkoituksena on suojella siipikarjaa kuljetusten aikana ja tuoda näin nykytilanteeseen parannus.

Lisäksi komissio pyysi lokakuussa 2002 eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevää tiedekomiteaa tutkimaan ongelmaa, jotta komitea voisi laatia yksityiskohtaisen tieteellisen lausunnon siipikarjan suojelusta kuljetuksen aikana.

Koska eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea ei ollut saanut arviointiaan valmiiksi siihen mennessä, kun toimivalta tieteellisten lausuntojen antamiseen siirtyi komissiolta Euroopan elintarvike-turvallisuusviranomaiselle (EFSA), pyyntö siirtyi eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevälle EFSAn lautakunnalle.

EFSAn lausunnon saatuaan komissio harkitsee, tekeekö se ehdotuksen siipikarjaa koskevien lisävaatimusten käyttöön ottamiseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/444 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/444

---

(2004/C 84 E/0518)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0709/04

esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Alcatelin kriisi (Rieti)

Monikansallinen yhtiö Alcatel on tehnyt päätöksen Rietin ja Battipaglian laitosten uudelleenmitoittamisesta ja jopa sulkemisesta. Komissiolle on esitetty useita kysymyksiä, joissa on korostettu, kuinka tärkeää kehityksestä huomattavasti jälkeen jääneillä alueilla sijaitsevien tehtaiden säilyttäminen on sekä työllisyyden turvaamisen kannalta että myös niiden edustaman korkean teknisen osaamisen vuoksi. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Ovatko Italian viranomaiset kertoneet Euroopan komissiolle Alcatelia koettelevasta vakavasta kriisistä? |
| --- | --- |

1.

Ovatko Italian viranomaiset kertoneet Euroopan komissiolle Alcatelia koettelevasta vakavasta kriisistä?

| 2. | Mitä aloitteita komissio voi tehdä toimivaltansa perusteella? |
| --- | --- |

2.

Mitä aloitteita komissio voi tehdä toimivaltansa perusteella?

| 3. | Miten voidaan varmistaa, että omistajaporras ja toimivaltaiset viranomaiset takaavat työntekijöille yhteisön nykyisen lainsäädännön periaatteiden mukaisen oikeuden saada ripeästi ja avoimesti tietoa uudelleenjärjestelyistä, jotka vaarantavat tärkeän teknologisen keskuksen tulevaisuuden ja alueen työllisyyden? |
| --- | --- |

3.

Miten voidaan varmistaa, että omistajaporras ja toimivaltaiset viranomaiset takaavat työntekijöille yhteisön nykyisen lainsäädännön periaatteiden mukaisen oikeuden saada ripeästi ja avoimesti tietoa uudelleenjärjestelyistä, jotka vaarantavat tärkeän teknologisen keskuksen tulevaisuuden ja alueen työllisyyden?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Italian viranomaiset eivät ole ottaneet yhteyttä komissioon keskustellakseen Alcatelin kriisistä ja sen mahdollisista ratkaisutavoista.

Kielteisten taloudellisten vaikutusten osalta voidaan todeta, että Battipaglian alue on tukikelpoinen Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR:n) tavoitteeseen 1 perustuvan tuen osalta; osa Rietin alueesta on tukikelpoinen EAKR:n tavoitteeseen 2 perustuvan tuen osalta ja Cittaducalen kunta, missä Alcatelin teollisuuslaitos sijaitsee, on tukikepoista aluetta.

Näiden tavoitteiden mukaisesti tuotantotoiminnan muuttamiseen johtaviin toimiin on mahdollista saada rahoitusta alueellisten viranomaisten (Campanian ja Lazion alueiden) aloitteesta. Alueelliset viranomaiset ovat vastuussa tukitoimenpiteiden valinnasta ja täytäntöönpanosta.

Komissio toteaa lisäksi, että useissa yhteisön direktiiveissä annetaan tiedotusmenettelytapoja ja työntekijöiden edustajien kuulemista koskevia säännöksiä, joita voidaan soveltaa yritysten rakenneuudistustapauksissa, erityisesti työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/59/EY (1) ja eurooppalaisista yritysneuvostoista 22. syyskuuta 1994 annetussa direktiivissä 94/45/EY (2). Lisäksi 11. maaliskuuta 2002 annettiin parlamentin ja neuvoston direktiivi, jonka tavoitteena on täydentää asiaa koskevia yhteisön järjestelyjä (työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä annettu direktiivi 2002/14/EY (3)).

On tärkeää muistaa, että joukkovähentämisiä koskevassa direktiivissä 98/59/EY säädetään, että kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovähentämistä, työnantajan on aloitettava hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimukseen pääsemiseksi. Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia joukkovähentämisen välttämiseksi tai niiden kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten pienentämiseksi käyttämällä sosiaalisia toimenpiteitä varsinkin vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseksi tai kouluttamiseksi uudelleen.

---

(1)  EYVL L 225, 12.8.1998.

(2)  EYVL L 254, 30.9.1994.

(3)  EYVL L 80, 23.3.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/445 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/445

---

(2004/C 84 E/0519)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0717/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Johnen tauti

Miten komissio aikoo käsitellä Johnen taudin aiheuttamia eläinten hyvinvointia koskevia kysymyksiä EU:ssa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietenkin huolissaan niistä vakavista eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvistä ongelmista, joita Johnen taudin (paratuberkuloosin) esiintyminen EU:ssa aiheuttaa.

Yhteisön puiteohjelmista on jo rahoitettu useita tutkimushankkeita, joiden tarkoituksena on lisätä tieteellistä tietoa taudista. Hankkeissa on tarkasteltu muun muassa taudinmääritysmenetelmiä, epidemiologiaa ja riskinarviointia, villieläinten osuutta sairauden kulkeutumisessa sekä keinoja valvoa taudin esiintymistä märehtijöissä.

Komissio on myös hiljattain pyytänyt Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) antamaan tieteellisen lausunnon siitä, miten suuri riski on, että taudinaiheuttajaorganismi — Mycobacterium avium subspecies paratuberculosis — kulkeutuu nautaeläinten siemennesteen kautta.

Komissio tutkii huolellisesti lausunnon sen valmistuttua ja perehtyy jatkuvasti kertyvään uuteen tieteelliseen tietoon ryhtyäkseen asianmukaisiin toimenpiteisiin eläinten terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi EU:n alueella.

On myös otettava huomioon, että Johnen taudin valvontaa ja/tai hävittämistä koskeviin ohjelmiin voidaan periaatteessa myöntää yhteisön osarahoitusta tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26. kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1) perusteella. Mikään jäsenvaltio ei kuitenkaan ole tähän mennessä toimittanut tällaista ohjelmaehdotusta komission harkittavaksi.

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/446 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/446

---

(2004/C 84 E/0520)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0728/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ansaldo-Breda-yhtiö: EU:n myöntämän rahoituksen mahdolliset valvontatoimet

Brysselissä viime viikolla pidetyssä ammattiliittojen edustajien ja Ansaldo-Breda-yhtiön työntekijöiden kokouksessa kävi ilmi, että mainittu yhtiö on aiemmin EU:n yhteisrahoituksella saanut italialaisten kehitysalueiden tuotannon edistämiseen tarkoitettuja etuuksia Italian lain N:o 488/92 mukaisesti. Erityisesti osoittautui, että rahoitusta on myönnetty yrityksen tehtaan eterniittilevyistä rakennetun katon vaihtamiseen, jotta työskentelytilat olisivat työntekijöiden suojelua koskevien yhteisön säännösten mukaiset.

Sen sijaan ei käynyt ilmi, että rahoitusta olisi pyydetty alueen ympäristönsuojeluun, vaikka tehtaan läheisyydessä sijaitsee tärkeä virtaama.

Voiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko Ansaldo-Breda-yhtiö saanut rahoitusta ja jos on, millaista? |
| --- | --- |

1.

Onko Ansaldo-Breda-yhtiö saanut rahoitusta ja jos on, millaista?

| 2. | Mitä välineitä voidaan käyttää sen tarkistamiseen, että Ansaldo-Breda-yhtiölle mahdollisesti myönnetty rahoitus on todella käytetty? |
| --- | --- |

2.

Mitä välineitä voidaan käyttää sen tarkistamiseen, että Ansaldo-Breda-yhtiölle mahdollisesti myönnetty rahoitus on todella käytetty?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/446 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/446

---

(2004/C 84 E/0521)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0734/04

esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Laskettelijoiden turvallisuus ja rinneluokituksen standardisointi

Onko komissio tietoinen siitä, että laskettelurinteiden luokittelussa vihreisiin, sinisiin, punaisiin ja mustiin rinteisiin saattaa olla huomattavia eroja eri hiihtokeskusten ja maiden välillä?

Eikö komissiosta ole huolestuttavaa, että tällaiset luokitteluerot voivat johtaa kuluttajia harhaan ja vieläpä aiheuttaa turvallisuusriskejä laskettelijoille, jotka joutuvat tietämättään taitonsa ylittäville rinteille?

Voisiko komissio tutkia asiaa rinteiden luokittelun standardisoimiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen siitä, että laskettelurinteiden luokittelussa vihreisiin, sinisiin, punaisiin ja mustiin rinteisiin on eroja eri Euroopan maissa ja eri hiihtoalueilla. Väriluokitus perustuu useimmissa tapauksissa asianomaisten kansallisten organisaatioiden suosituksiin. Näitä organisaatioita ovat muun muassa hiihtoliitot ja hiihtokeskusten hissiyritykset. Niiden edustajien mukaan luokittelu ei vaihtele merkittävästi eri maissa. Mustat laskettelurinteet ovat vaikeimpia, ja luokittelu perustuu rinteen keskimääräiseen jyrkkyyteen prosentteina ja/tai asteina sekä rinteen yleisiin ominaisuuksiin, kuten leveyteen ja kaarteisiin. Tarkka rajanveto eri luokkien välillä vaihtelee jonkin verran eri ohjeissa, joten yhdessä maassa punaiseksi merkityt rinteet voivat olla mustia toisessa maassa. Asianomaisten organisaatioiden keskuudessa ei ole keskusteltu turvallisuusnäkökohtiin perustuvasta luokitusrajojen suuremmasta yhdenmukaistamisesta, koska rinne-luokituksen ei ole ilmoitettu olevan merkittävä onnettomuuksien syy.

Komissio antoi kesäkuussa 2003 kertomuksen kuluttajapalveluiden turvallisuudesta (1). Kertomus toimitettiin myös parlamentille. Siinä todetaan matkailu-, liikunta- ja vapaa-ajanpalvelut (hiihto mukaan luettuna) tärkeimmiksi sektoreiksi Euroopan tasolla tehtävien lisäaloitteiden kannalta. Komissio esittää kertomuksessa jäsenvaltioiden toimintalinjojen ja lainsäädännön tarkasteluun perustuvan päätelmän, jonka mukaan tieto tämän alan riskeistä on hyvin puutteellista, eikä tässä vaiheessa ole näyttöä sisämarkkinoiden vääristymistä, joiden perusteella yhdenmukaistettu yhteisön lainsäädäntö olisi tarpeen. Näin ollen komissio ehdottaa, että ensimmäisessä vaiheessa vahvistetaan oikeudellinen kehys, jonka tarkoituksena on parantaa onnettomuuksia ja vammoja koskevaa tietopohjaa, ja luodaan menettely tietojenvaihtoa varten ja menettely standardien kehittämistä varten niissä tapauksissa, joissa se katsotaan tarpeelliseksi.

Neuvosto ilmaisi kuluttajapalvelujen turvallisuudesta 1. joulukuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa (2) tukensa komission lähestymistavalle tällä alueella. Komissio toteuttaa parhaillaan kertomukseen perustuvia jatkotoimia, erityisesti se määrittää ensisijaisia toimia ja arvioi vaihtoehtoja. Hiihtourheilua tarkastellaan tässä yhteydessä.

Mitä tulee yleisemmin palvelujen standardointiin liittyvään työhön, komissio on äskettäin valtuuttanut eurooppalaiset standardointilaitokset (Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec) ja Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI)) laatimaan standardointiin liittyvän työohjelman palvelujen sisämarkkinoiden edistämiseksi. Nämä laitokset tarkastelevat standardoinnin ensisijaisia kohteita, myös turvallisuusnäkökohtiin liittyvää standardointia, ja esittävät työohjelmansa komissiolle vuoden 2004 loppuun mennessä.

---

(1)  KOM(2003) 313 lopullinen.

(2)  EUVL C 299, 10.12.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/447 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/447

---

(2004/C 84 E/0522)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0769/04

esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(5. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Julkisten rakennusten turvallisuus maanjäristysalueilla

| — | Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita käyttämään 11. joulukuuta 2003 antamassaan suosituksessa (2003/887/EY) (1) rakennuskohteita ja kantavia rakennustuotteita koskevien eurokoodien täytäntöönpanosta ja käytöstä rakennusten rakentamista ja suunnittelua koskevia yhteisiä koodeja, jotka perustuvat rakennusten lujuuslaskelmiin, joiden perusteella taatan rakennusten turvallisuus maanjäristysten ja tulipalojen varalta. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita käyttämään 11. joulukuuta 2003 antamassaan suosituksessa (2003/887/EY) (1) rakennuskohteita ja kantavia rakennustuotteita koskevien eurokoodien täytäntöönpanosta ja käytöstä rakennusten rakentamista ja suunnittelua koskevia yhteisiä koodeja, jotka perustuvat rakennusten lujuuslaskelmiin, joiden perusteella taatan rakennusten turvallisuus maanjäristysten ja tulipalojen varalta.

| — | 31. lokakuuta 2002 asteikoltaan vakavahko maanjäristys aiheutti koulun sortumisen San Giuliano di Puglian kunnassa (Molisen alueella Italiassa) ja tässä onnettomuudessa 27 lasta sai surmansa. |
| --- | --- |

—

31. lokakuuta 2002 asteikoltaan vakavahko maanjäristys aiheutti koulun sortumisen San Giuliano di Puglian kunnassa (Molisen alueella Italiassa) ja tässä onnettomuudessa 27 lasta sai surmansa.

| — | Bojanon kunta, joka kuuluu erityisesti maanjäristysalueeseen (1S=12) ja joka sijaitsee seismisellä alueella (Matese) kuten myös San Guilianon alue, jossa jo vuonna 1805 maanjäristys aiheutti vahinkoa ja 7 000 ihmistä sai surmansa (Bojanon kunnassa rakennettiin tuolloin rakennukset ilman minkäänlaisia maanjäristysten vastaisia standardeja). |
| --- | --- |

—

Bojanon kunta, joka kuuluu erityisesti maanjäristysalueeseen (1S=12) ja joka sijaitsee seismisellä alueella (Matese) kuten myös San Guilianon alue, jossa jo vuonna 1805 maanjäristys aiheutti vahinkoa ja 7 000 ihmistä sai surmansa (Bojanon kunnassa rakennettiin tuolloin rakennukset ilman minkäänlaisia maanjäristysten vastaisia standardeja).

Jotta voitaisiin välttää samankaltainen katastrofi, joka sattui San Giulianon kunnassa sekä ottaen huomioon alueen maanjäristysalttiuden (erityisesti Bojanon kunta), katsooko komissio aiheelliseksi laatia lainsäädäntöehdotuksen rakennusten turvallisuudesta, jossa kehotettaisiin jäsenvaltiota laatimaan valvonta- ja seurantaohjelmia rakennusten turvallisuudesta ja etenkin koulujen turvallisuudesta ja jossa säädettäisiin siitä, että kaikkien maanjäristysalueilla sijaitsevien rakennusten on kestettävä maanjäristykset?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

Eurokoodit ovat eurooppalaisia normeja, joiden avulla varmistetaan niiden soveltamisalaan kuuluvien rakennustöiden korkea turvallisuuden taso ja luodaan olettamus, että ne ovat rakennustuotedirektiivin olennaisimman vaatimuksen eli mekaanisen lujuuden ja vakavuuden vaatimusten mukaisia myös niillä alueilla, joilla ilmenee seismisiä liikkeitä.

Näiden normien käyttö on kuitenkin vapaaehtoista, ja turvallisuus voidaan varmistaa myös muilla tavoin. On myös muistettava, että rakennustuotedirektiivin mukaan jäsenvaltiot ovat vastuussa rakennustöiden turvallisuudesta.

Suosituksen tarkoituksena on, että jäsenvaltiot hyväksyvät lähtökohtaisesti sen, että eurokoodit ovat niiden omien turvallisuusvaatimusten mukaisia, ja myös kannustavat niiden käyttöä. Näin mahdollistetaan tärkeän tavoitteen saavuttaminen, joka on insinööripalvelujen ja tuotteiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen Euroopan unionissa. Sen lisäksi komission mukaan eurokoodien kaikissa jäsenvaltioissa tapahtuvan käyttöönoton pitäisi helpottaa yhteisten tutkimusten kehittämistä, minkä pitäisi mahdollistaa rakennustöiden yleisen turvallisuuden kohentaminen erityisesti seismisen uhan osalta.

Komissiolla ei ole tällä hetkellä vireillä lainsäädäntötointa, jolla jäsenvaltiot velvoitettaisiin panemaan eurokoodit täytäntöön. Se seuraa kuitenkin tarkasti niiden täytäntöönpanoa ja varaa itselleen oikeuden tarpeen vaatiessa ryhtyä muihin toimiin, jollei odotettuja tuloksia saavuteta.

---

(1)  EUVL L 332, 19.12.2003, s. 62.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/448 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/448

---

(2004/C 84 E/0523)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0787/04

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ongelmia rehuseosten liikkuvuudesta annetun direktiivin 2002/2/EY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä

Komissio antoi 29. tammikuuta 2004 vastauksen kirjalliseen kysymykseeni P-4074/03 (1), joka koski ongelmia rehuseosten liikkuvuudesta annetun direktiivin 2002/2/EY (2) saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio ilmoitti tietävänsä, että jo kolmessa jäsenvaltiossa kansallisten toimien soveltamista oli lykätty.

Asianmukaista hallintoa tarvitaan, jotta voidaan laatia hyvää lainsäädäntöä, arvioida sitä säännöllisesti ja myös muuttaa sitä. Tässä tapauksessa ilmeni ongelmia jo ennen uuden lainsäädännön julkaisemista tai voimaantuloa tietyissä jäsenvaltioissa. Rehuseosten tuoteselosteissa ilmoitettavia prosenttiosuuksia koskeva päätös oli ehkä arvioitu väärin.

Kun otetaan huomioon useissa jäsenvaltioissa jo ilmenneet ongelmat, harkitseeko komissio direktiiviin 2002/2/EY muutosehdotusta, jotta direktiivin soveltamisalasta poistettaisiin velvollisuus ilmoittaa prosenttiosuudet tuoteselosteissa? Tukeeko komissio täysin direktiiviä ja laatii muutosehdotuksen vain, mikäli siihen on juridinen pakko tuomioistuimen päätöksen nojalla? Hyväksyykö komission näin ollen sen, että kyseisen toimen soveltaminen vääristää kilpailua?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(26. maaliskuuta 2004)

Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-4074/03 annetussa vastauksessa jo todettiin, komissio pitää edelleen pätevinä niitä säännöksiä, jotka sisältyvät rehuseosten liikkuvuudesta annetun neuvoston direktiivin 79/373/ETY muuttamisesta ja komission direktiivin 91/357/ETY kumoamisesta 28. tammikuuta 2002 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2002/2/EY. Komissio odottaa asiassa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisua.

Riippumatta siitä, aikooko komissio ehdottaa rehujen pakkausmerkintöjä koskevan lainsäädännön uudelleenlaatimista keskipitkällä aikavälillä, komissio ei aio tämänhetkisen tilanteen perusteella ehdottaa muutosta direktiiviin 2002/2/EY.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EYVL L 63, 6.3.2002, s. 23.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/449 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/449

---

(2004/C 84 E/0524)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0799/04

esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle

(5. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan työllisyyden tasa-arvoa (seksuaalinen suuntautuminen) koskevat vuoden 2003 säännökset, erityisesti niiden 7.3 kohta, täysin sopusoinnussa direktiivin 2000/78/EY (1), varsinkin sen 4 artiklan 2 alakohdan, kanssa?

Jos säännökset eivät ole täysin direktiivin mukaiset, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissiossa tarkastellaan parhaillaan lainsäädäntöä, jolla jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY. Tässä yhteydessä tarkastetaan myös työllisyyden tasa-arvoa (seksuaalinen suuntautuminen) koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan säännökset vuodelta 2003.

Komissio odottaa, että kaikki jäsenvaltiot saattavat direktiivin täydellisesti ja asianmukaisesti osaksi lainsäädäntöään. Komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, miten jäsenvaltiot käyttävät direktiivissä säädettyjä poikkeuksia, kuten 4 artiklan 2 kohtaa, joka koskee todellisia, perusteltuja ja oikeutettuja pätevyysvaatimuksia. Yhtäläisen kohtelun periaatteeseen tehtävissä poikkeuksissa on tulkittava tarkkaan juuri tämän artiklan säännöksiä.

Direktiivin 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä kohdassa jäsenvaltioiden sallitaan säilyttävän direktiivin antamispäivänä voimassa olevassa lainsäädännössään säännöksiä, joiden nojalla henkiiön uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä syrjintänä silloin, kun uskonto tai vakaumus on kyseisen ammatillisen toiminnan luonteen tai työn suorittamiseen liittyvien yhteyksien vuoksi työtä koskeva, organisaation eetokseen perustuva todellinen, perusteltu ja oikeutettu vaatimus. Tätä säännöstä sovelletaan myös jäsenvaltioiden antamaan uuteen lainsäädäntöön, mutta vain siinä tapauksessa, että kyseiseen tavoitteeseen tähtäävät kansalliset käytännöt olivat direktiivin antamispäivänä jo olemassa.

Huomionarvoista on, että kyseinen kohta koskee ainoastaan henkilön uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa erilaista kohtelua. Muista syistä johtuvaa erilaista kohtelua ei tässä kohdassa mainita. Lisäksi kohdassa säädetään, että erilainen kohtelu ei ”saisi oikeuttaa syrjintään muun seikan perusteella”. Näin ollen erilainen kohtelu muista kuin henkilön uskontoon ja vakaumukseen perustuvista syistä on 4 artiklan 2 kohdan nojalla kiellettyä.

Jäsenvaltioiden lainsäädäntöä tarkastellaan siis parhaillaan komissiossa, kuten alussa mainittiin. Jos jäsenvaltiot päättävät hyödyntää yhtäläisen kohtelun periaatteeseen direktiivin nojalla tehtäviä poikkeuksia ja komissiossa tullaan siihen tulokseen, että niiden lainsäädäntö ei täytä poikkeuksille direktiivissä (esim. 4 artiklan 2 kohdassa) asetettuja tiukkoja vaatimuksia, komissio ryhtyy EY:n perustamissopimuksen nojalla tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat direktiiviä.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/450 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/450

---

(2004/C 84 E/0525)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0823/04

esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tutkintotodistusten tunnustaminen ja työn epääminen

Kreikan kansalainen sai lennonohjaajan tutkintotodistuksen Skotlannissa vuonna 1981. Kreikan opetusministeriö tunnusti todistuksen vuonna 1983. Sen jälkeen aina tähän päivään saakka ilmailulaitos kieltää jatkuvasti tätä kansalaista osallistumasta työhönottokokeisiin, sillä hän ei täytä ilmailulaitoksen kriteerejä. Vaatimuksiin kuuluu sellaiset tutkintotodistukset, jolla ei ole mitään tekemistä työn kanssa. On mainittava, ettei Kreikassa ole missään koulussa valmennusta lennonohjaajan tutkintoa varten.

Voiko komissio ilmoittaa, rikkooko ilmailulaitoksen toiminta yhteisön säännöksiä? Jos rikkoo, mihin toimiin kyseessä oleva kansalainen voi ryhtyä varmistaakseen, että hän voi harjoittaa vapaasti ammattiaan?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen antamat tiedot eivät valitettavasti ole riittävän yksityiskohtaisia, jotta komissio voisi kommentoida, ovatko Kreikan viranomaiset mahdollisesti rikkoneen yhteisön lainsäädäntöä.

Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa seuraavista periaatteista.

EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti kukin jäsenvaltio vastaa opetuksensa sisällöstä ja koulutusjärjestelmänsä organisoinnista. Jäsenvaltiot myös sääntelevät ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista alueellaan, sillä tätä ei ole yhdenmukaistettu. On kuitenkin yhteisön oikeuden vastaista, että maahanmuuttaja asetetaan epäedullisempaan asemaan kyseisen jäsenvaltion tutkintotodistuksen haltijoihin nähden vain sillä perusteella, että maahanmuuttaja on hankkinut pätevyytensä toisessa jäsenvaltiossa.

Näin ollen yhteisön lainsäädäntö (1) velvoittaa kansalliset viranomaiset ottamaan ammattien harjoittamisessa huomioon toisessa jäsenvaltioissa hankitut tutkinnot. Tämä velvoite ei merkitse sitä, että tutkinto tunnustettaisiin automaattisesti. Kansallisten viranomaisten on arvioitava ja vertailtava maahanmuuttajan koulutusta ja koulutusta, jota vastaanottava jäsenvaltio edellyttää kyseiseen säänneltyyn ammattiin pääsemiseksi. Viranomaisten on tarvittaessa annettava maahanmuuttajalle mahdollisuus paikata koulutuksensa ja vaaditun koulutuksen välillä olevia mahdollisia merkittäviä eroja sopeutumisjaksolla tai kelpoisuus-kokeella.

EY:n perustamissopimuksen 39 artiklaa sovelletaan suoraan julkisen sektorin työpaikkoihin, joihin pääsy on varattu sellaisten tutkintotodistusten haltijoille, jotka osoittavat tietyntasoisen koulutuksen ilman, että sen sisällöstä on erityismääräyksiä. Tässä tapauksessa valintamenettelyyn pääsyssä on otettava huomioon pikemminkin tutkintotodistuksen osoittama koulutustaso kuin koulutuksen yksityiskohtainen sisältö.

Koska kyse on toimenpiteistä, joihin asianomainen kansalainen voi ryhtyä sen lisäksi, että hän jättää valituksen komissiolle, ja koska kyseessä on yksittäistapaus, komissio kehottaa asianomaista ottamaan yhteyden kansallisiin hallinnollisiin tai oikeudellisiin elimiin, sillä ainoastaan niillä on toimivalta kumota kansallisen viranomaisen tekemä asianomaista henkilöä koskeva päätös.

Lopuksi komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan lainsäädäntöpaketin äskettäiseen hyväksymiseen. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (2) 5 artiklassa täsmennetään, että ”komissio tekee tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lennonjohtajien lupakirjoja koskevan esityksen mahdollisimman pian tämän asetuksen voimaantulon jälkeen”. Tämä esitys johtaa lennonjohtajien eurooppalaiseen lupakirjaan, joka helpottaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta lupakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen kautta.

---

(1)  Vaaditun koulutustason mukaan:

| — | Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989, tai |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989, tai

| — | Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 209, 24.7.1992. |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 209, 24.7.1992.

(2)  Ei vielä julkaistu.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/451 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/451

---

(2004/C 84 E/0526)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0824/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Siipikarjan rokotukset

Lemmikkieläiminä pidettävien kotieläinten omistajien määrä kasvaa nopeasti Euroopassa, ja yksinomaan Alankomaissa heitä on noin 250 000. Kyseisiin kotieläimiin kuuluu kanoja, kalkkunoita, helmikanoja, ankkoja, hanhia, joutsenia, viiriäisiä, fasaaneja, riikinkukkoja, peltopyitä ja suurempia lintuja, (strutseja, emuja ja nanduja) ja kyyhkysiä, joita ei kasvateta kulutusta varten.

Lintuinfluenssan puhjettua vuonna 2003 esitin komissiolle kysymyksen siipikarjan rokottamisesta (kirjallinen kysymys E-1401/03 (1)).

Komission jäsen Byrne totesi 2. kesäkuuta 2003 antamassaan vastauksessa kysymykseeni, että ”kyseinen jäsenvaltio voi kuitenkin tehdä päätöksen hätärokotusten käyttöön ottamisesta tautipesäkkeen ympäristössä ilmoitettuaan tästä ensin komissiolle”.

Jäsenvaltiot voivat valita, hävittävätkö ne vai rokottavatko ne kyseisiä eläimiä, kunhan ensin ilmoittavat komissiolle asiasta. Näin ollen siipikarjaa voidaan ennalta ehkäisevästi rokottaa.

Komissio ja maatalousministerineuvosto ovat laatimassa asiasta uutta lainsäädäntöä.

Kuinka lemmikkieläiminä pidettävien kotieläinten asema määräytyy uudessa lainsäädännössä? Asetetaanko kyseiset kotieläimet erityiseen asemaan (siten että niitä voidaan ennalta ehkäisevästi rokottaa) vai onko edelleen mahdollista, että eläimiä joudutaan hävittämään?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio arvioi parhaillaan lintuinfluenssan esiintymisiä Euroopan unionin alueella vuonna 2003 ja nykyisiä esiintymisiä Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Näistä tapahtumista saatujen kokemusten ja tutkijoiden lausuntojen perusteella laaditaan ehdotus lintuinfluenssaa koskevan lainsäädännön tarkistamisesta, jonka komissio aikoo toimittaa parlamentille ja neuvostolle vuonna 2004. Tässä yhteydessä tarkastellaan sekä tuotanto- että lemmikkilintujen rokottamista ottaen huomioon kaikki olennaiset epidemiologiset, yhteiskunnallis-taloudelliset ja eläinten hyvinvointiin vaikuttavat seuraukset. On kuitenkin selvää, että komission on otettava huomioon myös alan kansainvälinen kehitys ja erityisesti Maailman eläintautijärjestön OIE:n standardit.

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 196.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/452 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/452

---

(2004/C 84 E/0527)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0849/04

esittäjä(t): Joan Valivé (ELDR) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kaupallisissa toimissa tapahtuvat maksuviivästykset

Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistiin 8. elokuuta 200029. kesäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/35/EY (1) kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta.

Direktiivin 6 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahden vuoden päästä direktiivin julkaisemisesta. Tämä määräaika meni umpeen 8. elokuuta 2002.

Kuten direktiivissä todetaan, maksuviivästys on sopimusrikkomus, joka on tehty velallisen kannalta taloudellisesti houkuttelevaksi. Toisaalta seikka, että maksuviivästyskäytäntö on levinnyt laajemmalle joissakin jäsenvaltioissa, aiheuttaa tilanteen, joka häiritsee vapaata kilpailua sisämarkkinoilla.

Espanjan hallitus esitti lakiesityksen kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta heinäkuun alussa 2003. Esitystä, jonka selonteko julkaistiin Espanjan parlamentin virallisessa lehdessä 3. joulukuuta 2003, ei ole vielä hyväksytty.

Aikooko komissio vaatia Espanjan hallitukselta selityksiä viivytyksestä ja edellyttää, että direktiivin säännökset pannaan kiireellisesti täytäntöön?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen maksuviivästysten kielteisistä vaikutuksista. Sen vuoksi se on käynnistänyt rikkomisesta johtuvan menettelyn asianomaisia jäsenvaltioita (eli Espanjaa ja Luxemburgia) vastaan ja pyrkii käsittelemään asian mahdollisimman nopeasti. Rikkomisesta johtuva menettely Espanjaa vastaan käynnistettiin 30. syyskuuta 2002, ja sen toinen vaihe alkoi 6. helmikuuta 2003, kun komissio lähetti Espanjan hallitukselle perustellun lausunnon, jossa annetaan kahden kuukauden määräaika tarvittavien kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymiselle. Komissio saattoi 9. syyskuuta 2003 Espanjaa koskevan asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi (asia C-384/03). Tuomiota ei ole vielä annettu, mutta sitä odotetaan 6—12 kuukauden kuluessa.

Valitettavasti rikkomisesta johtuva menettely kestää yleensä pitkään ennen päätöksen saamista. Komissio toivoo, että Espanja täyttää nyt direktiivin mukaiset velvollisuutensa mahdollisimman pian, jotta uusia menettelyjä ei olisi tarpeen käynnistää yhteisöjen tuomioistuimessa.

---

(1)  EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/453 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/453

---

(2004/C 84 E/0528)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0865/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin flaamilaiselle yhteisölle myöntämät tuet

Voiko komissio vastata seuraaviin tiedusteluihini?

| 1. | Kuinka suuren prosentuaalisen osuuden (Belgian) flaamilainen yhteisö sai EU:n myöntämistä tuista vuosina 1999—2003 (vuosittain)? |
| --- | --- |

1.

Kuinka suuren prosentuaalisen osuuden (Belgian) flaamilainen yhteisö sai EU:n myöntämistä tuista vuosina 1999—2003 (vuosittain)?

| 2. | Kuinka paljon tukea (euroina) (Belgian) flaamilainen yhteisö sai kyseisenä ajanjaksolla:






  — | maataloudelleen; |
| --- | --- | --- |

2.

Kuinka paljon tukea (euroina) (Belgian) flaamilainen yhteisö sai kyseisenä ajanjaksolla:

—

maataloudelleen;

| — | rakennerahastoilta, eriteltynä tavoitteen ja yhteisön toimenpiteen mukaan? |
| --- | --- |

—

rakennerahastoilta, eriteltynä tavoitteen ja yhteisön toimenpiteen mukaan?

| 3. | Kuinka suuria tukisummia (euroina) virtasi samana ajanjaksona Euroopan unionilta flaamilaiselle yhteisölle






  — | tutkimuksen ja teknologisen kehityksen (puiteohjelmat); |
| --- | --- | --- |

3.

Kuinka suuria tukisummia (euroina) virtasi samana ajanjaksona Euroopan unionilta flaamilaiselle yhteisölle

—

tutkimuksen ja teknologisen kehityksen (puiteohjelmat);

| — | Euroopan laajuisten verkkojen; |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisten verkkojen;

| — | koulutuksen ja nuorison; |
| --- | --- |

—

koulutuksen ja nuorison;

| — | muiden kohteiden hyväksi? |
| --- | --- |

—

muiden kohteiden hyväksi?

| 4. | Kuinka paljon tukea maksettiin ajanjaksolla 1999—2003 vuosittain






  — | virallisten (julkisten) toimijoiden kautta (flaamilainen yhteisö, läänit ja niin edelleen); |
| --- | --- | --- |

4.

Kuinka paljon tukea maksettiin ajanjaksolla 1999—2003 vuosittain

—

virallisten (julkisten) toimijoiden kautta (flaamilainen yhteisö, läänit ja niin edelleen);

| — | yksityisten toimijoiden (kuten yleishyödyllisten järjestöjen, yliopistojen ja korkeakoulujen) kautta? |
| --- | --- |

—

yksityisten toimijoiden (kuten yleishyödyllisten järjestöjen, yliopistojen ja korkeakoulujen) kautta?

| 5. | Mitä havaintoja petoksista ja epäsäännöllisyyksistä on näiden tukien osalta ilmoitettu ja mitä tukia on mahdollisesti vaadittu palauttamaan edellä mainituilla aloilla? |
| --- | --- |

5.

Mitä havaintoja petoksista ja epäsäännöllisyyksistä on näiden tukien osalta ilmoitettu ja mitä tukia on mahdollisesti vaadittu palauttamaan edellä mainituilla aloilla?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/454 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/454

---

(2004/C 84 E/0529)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1064/04

esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) komissiolle

(6. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Valtiontien S 282 A rakentamiseen Saksin vapaavaltioon liittyvät ristiriitaisuudet

Haluaisin kysymykselläni kiinnittää komission huomiota valtiontien S 282 A rakentamiseen Saksin vapaavaltioon liittyviin ongelmiin, joista on muun muassa tehty vetoomus (364/2000) Euroopan parlamentille. Vetoomus kirjattiin saapuneeksi jo 25. toukokuuta 2000 ja sitä käsiteltiin viimeksi vetoomusvaliokunnassa 20. helmikuuta 2003. Siitä lähtien on odotettu asianomaisilta Saksan viranomaisilta pyydettyjä tietoja.

Vetoomuksen jättämisen jälkeen, mikä tapahtui jo neljä vuotta sitten, ja valtiontien S 282 A tällä välin valmistuttua asiasta on saatu ristiriitaisia tietoja, jotka esitän tässä lyhyesti.

Ensinnäkin on kyse kustannuksia koskevista ristiriitaisista tiedoista.

Erikoissuurlähettiläs tohtori Schönfelder (Saksan pysyvä edustusto Euroopan unionissa) vahvistaa 23. toukokuuta 2003 vetoomusvaliokunnan puheenjohtajalle Nino Gemellille lähettämässään kirjeessä Saksan viranomaisiin viitaten valtiontie S 282 A rakentamiseen käytetyn 50 miljoonaa euroa.

Saksin osavaltion talous- ja työministeri arvioi Saksin osavaltion valtiopäivien puhemiehelle Iltgenille 19. toukokuuta 2003 lähettämässään kirjeessä tien rakentamisesta aiheutuneet kokonaiskustannukset 4,63 miljoonaksi euroksi. Vain joitakin viikkoja myöhemmin (4. heinäkuuta 2003) hän ilmoitti osavaltion valtiopäivien puhemiehelle Iltgenille kustannusten määräksi enää vain 4,3 miljoonaa euroa.

Lisäksi on olemassa epäilys, että valtiontien S 282 A rakentaminen ilmoitettiin väärin perustein ”laajennukseksi”, sillä jo vuosi tien valmistumisen jälkeen se luokiteltiin alkuperäisestä ”valtakunnallisesta” (luokka II) ”paikalliseksi” (luokka III).

Tietääkö komissio näistä ristiriitaisista tiedoista ja aikooko se, ellei se niistä tiedä, tutkia asian paikan päällä ja paljastaa mahdolliset väärinkäytökset?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 3)

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/455 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/455

---

(2004/C 84 E/0530)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3897/02

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(14. tammikuuta 2003)

Aihe:   Laajentumisen kustannukset ja nykyisten jäsenvaltioiden kansallinen maksuosuus

Joulukuun 17. päivänä 2002 International Herald Tribune -lehdessä julkaistiin uutinen otsikolla ”EU gets a ’bargain’ in expanding east” eli EU:n laajentuminen itään on ”hyvä kauppa”. Thomas Fullerin artikkelissa väitettiin, että itään laajentumisesta aiheutuvat todelliset nettokustannukset ovat noin 10,3 miljoonaa euroa (10,5 miljoonaa dollaria) komission 16. joulukuuta julkaisemien asiakirjojen mukaisesti. Toisaalta artikkelissa väitettiin, että komission jäsen Schreyer olisi paljastanut paljonko kukin uusi jäsenvaltio saisi ja paljonko nykyiset jäsenvaltiot, etenkin Yhdistynyt kuningaskunta, joutuisivat maksamaan.

Haluaisin pyytää seuraavia tietoja:

| 1. | Paljonko kukin uusi jäsenvaltio saa ja paljonko kunkin nykyisen jäsenvaltion on maksettava laajentumisen kolmen ensimmäisen vuoden aikana eli mitkä ovat kunkin jäsenvaltion nettomaksut 25 jäsenvaltion EU:ssa vuosina 2004—2006? |
| --- | --- |

1.

Paljonko kukin uusi jäsenvaltio saa ja paljonko kunkin nykyisen jäsenvaltion on maksettava laajentumisen kolmen ensimmäisen vuoden aikana eli mitkä ovat kunkin jäsenvaltion nettomaksut 25 jäsenvaltion EU:ssa vuosina 2004—2006?

| 2. | Miten jakaantuvat Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmissä esitetyt laajentumiseen käytettävissä olevat määrärahat kullekin uudelle jäsenvaltiolle vuosittain? |
| --- | --- |

2.

Miten jakaantuvat Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmissä esitetyt laajentumiseen käytettävissä olevat määrärahat kullekin uudelle jäsenvaltiolle vuosittain?

| 3. | Minkä arvion komissio tekee kunkin nykyisen jäsenvaltion saamasta kaupallisesta hyödystä, kun otetaan huomioon tuontia ja vientiä koskevat kasvuennusteet? |
| --- | --- |

3.

Minkä arvion komissio tekee kunkin nykyisen jäsenvaltion saamasta kaupallisesta hyödystä, kun otetaan huomioon tuontia ja vientiä koskevat kasvuennusteet?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2003)

Kööpenhaminassa 13. joulukuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella komissio on julkaissut laajentumisasioiden pääosaston sivustolla taulukon, josta ilmenevät Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston hyväksymän rahoituspaketin kokonaismäärärahat kutakin vuosista 2004, 2005 ja 2006 kohti. Taulukko on saatavissa osoitteesta: (http://europa.eu.int/comm/enlargement/negotiations/pdf/ financial_package.pdf).

Kööpenhaminassa hyväksytty rahoituskehys ja kokonaismäärärahat jokaisen menokohdan sekä tarvittaessa jokaisen uuden jäsenvaltion osalta ovat saatavilla samasta osoitteesta: (http://europa.eu.int/comm/enlarge-ment/negotiations/pdf/fmancial_framework.pdf).

Mitä tulee tosiasiallisiin maksutapahtumiin yhteisön talousarviosta uusille jäsenvaltioille ajanjaksolla 2004—2006 sekä uusien jäsenvaltioiden odotettavissa oleviin maksuosuuksiin yhteisön talousarvioon saman ajanjakson aikana, tämä riippuu yhteisön talousarvion toteuttamisesta tulevaisuudessa. Tämän vuoksi on mahdotonta ennustaa tulevien maksujen tarkkaa tasoa. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle toimitetaan kuitenkin taulukot, joista käyvät ilmi vuosia 2004—2005 koskevat alustavat arviot nettotasosta kunkin valtion osalta. Nämä taulukot perustuvat menetelmään, jonka avulla tulevaa nettomääräistä talousarvioasemaa arvioidaan jäsenyysneuvotteluissa.

Nykyistenkään jäsenvaltioiden tulevia maksuosuuksia yhteisön talousarvioon ajanjaksolla 2004—2006 ei voida ennustaa täsmällisesti, sillä kuten edellisessä kappaleessa kuvatussa tilanteessa, myös nämä osuudet riippuvat monista tekijöistä, kuten yhteisön talousarvion toteuttamisesta ja jäsenvaltioiden talouden kasvuvauhdista. Yksityiskohtaista tietoa nykyisten jäsenvaltioiden maksuosuuksista yhteisön talousarvioon esitetään kuitenkin seuraavassa kertomuksessa: (http://europa.eu.int/comm/budget/pdf/agenda2000/ report2001_en.pdf).

Unionin laajentumisen johdosta odotettavissa olevien kaupallisten etujen osalta on selvää, että koko laajentumisprosessi on jo tuonut mukanaan merkittäviä taloudellisia etuja sekä nykyisille että tuleville jäsenvaltioille, sillä markkinat ovat avautuneet asteittain ja kauppa on lisääntynyt merkittävästi. Laajentumisen myönteiset taloudelliset vaikutukset esitetään yksityiskohtaisesti komission vuonna 2001 julkaisemassa tutkimuksessa, joka on saatavilla talouden ja rahoituksen pääosaston sivustolla osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/enlargement_papers/enlargementpa-pers04_en.htm).

Komission budjettipääosaston sivustolla on saatavilla lukuisia maakohtaisia tutkimuksia unionin laajentumisen kustannuksista ja hyödyistä: (http://europa.eu.int/comm/budget/financing/enlargement_en.htm).

Laajentumisessa ei luonnollisestikaan ole kyse pelkästään talousarviokustannusten ja kaupallisten etujen punnitsemisesta. Laajentuminen on historiallinen prosessi, jonka myötä kaikki siihen osallistuvat hyötyvät merkittävällä tavalla maanosan turvallisuuden ja vakauden lisääntymisestä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/456 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/456

---

(2004/C 84 E/0531)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0160/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(29. tammikuuta 2003)

Aihe:   Tutkintojen tunnustamisen lykkääminen

Eräs diplomi-insinööri pyysi tutkintojen tunnustamisesta vastuussa olevaa Kreikan viranomaista (DIKATSA) tunnustamaan Isosta-Britanniasta saadun tutkintonsa. DIKATSA suostui tähän pyyntöön sillä ehdolla, että hakija suorittaa kolme koetta Kreikan polyteknisessä oppilaitoksessa. Hakija sai kuitenkin tietoonsa, että hän voi suorittaa kokeet vasta 3—4 vuoden kuluttua. Hänen saamiensa tietojen mukaan kokeen suorittaa ainoastaan noin kaksikymmentä henkilöä vuodessa. Tällä välin hänen on työskenneltävä insinööritoimistossa sellaisten henkilöiden alaisena, joilla on samantasoinen tutkinto ja työkokemus, mutta parempi palkka.

Eikö tämänkaltainen pelkästään hallinnollisten syiden vuoksi harjoitettu toiminta (todennäköisesti Kreikan opetusministeriö on hyväksynyt tai sallii käytännön) ole Euroopan unionin tutkintojen tunnustamista ja syrjinnän torjumista koskevien säännösten vastaista? Aikooko komissio kehottaa Kreikan viranomaisia lopettamaan muiden jäsenvaltioiden myöntämien diplomien tunnustamista koskevat tekniset lykkäykset?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(7. maaliskuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys antaa aiheen seuraaviin huomautuksiin:

| — | Ensiksi on tehtävä ero akateemisen ja ammatillisen tunnustamisen välillä. |
| --- | --- |

—

Ensiksi on tehtävä ero akateemisen ja ammatillisen tunnustamisen välillä.

| — | Ensin mainitun tunnustamisen tarkoituksena on yleensä se, että edunsaaja voi jatkaa opintojaan toisessa jäsenvaltiossa tai hyödyntää akateemista tutkintoaan tässä valtiossa. On paikallaan täsmentää, että EY:n perustamissopimuksen mukaisesti kukin jäsenvaltio vastaa opetuksensa sisällöstä ja oman koulutusjärjestelmänsä organisoinnista ja että sellaisia yhteisön säännöksiä ei ole, jotka velvoittaisivat tutkintotodistusten akateemiseen tunnustamiseen, syrjimättömyyden periaatteen noudattamista lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Ensin mainitun tunnustamisen tarkoituksena on yleensä se, että edunsaaja voi jatkaa opintojaan toisessa jäsenvaltiossa tai hyödyntää akateemista tutkintoaan tässä valtiossa. On paikallaan täsmentää, että EY:n perustamissopimuksen mukaisesti kukin jäsenvaltio vastaa opetuksensa sisällöstä ja oman koulutusjärjestelmänsä organisoinnista ja että sellaisia yhteisön säännöksiä ei ole, jotka velvoittaisivat tutkintotodistusten akateemiseen tunnustamiseen, syrjimättömyyden periaatteen noudattamista lukuun ottamatta.

| — | Ammatillisen tunnustamisen tarkoituksena on taas se, että edunsaaja voi harjoittaa säänneltyä ammattia muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän on hankkinut ammatillisen pätevyytensä. Tämäntyyppinen tunnustaminen kuuluu yhteisön oikeuden piiriin ja insinöörin ammatin osalta direktiivin 89/48/ETY soveltamisalaan. Direktiivin nojalla vastaanottajavaltion viranomaiset eivät voi periaatteessa evätä henkilön, jolla ei ole vaadittavaa kansallista tutkintoa, oikeutta määrättyyn ammattiin tai sen harjoittamiseen tämän nimenomaisen valtion alueella edellyttäen, että henkilöllä on lähtövaltiossaan vaadittu tutkinto, joka oikeuttaa vastavaan ammattiin tai valmistaa sen harjoittamiseen. Mikäli hakijan hankkiman koulutuksen ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa edellytetyn koulutuksen välillä on kuitenkin huomattavia eroja, vastaanottava valtio voi erojen tasoittamiseksi vaatia hakijalta sopeutumisaikaa tai kelpoisuuskokeen suorittamista. |
| --- | --- |

—

Ammatillisen tunnustamisen tarkoituksena on taas se, että edunsaaja voi harjoittaa säänneltyä ammattia muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän on hankkinut ammatillisen pätevyytensä. Tämäntyyppinen tunnustaminen kuuluu yhteisön oikeuden piiriin ja insinöörin ammatin osalta direktiivin 89/48/ETY soveltamisalaan. Direktiivin nojalla vastaanottajavaltion viranomaiset eivät voi periaatteessa evätä henkilön, jolla ei ole vaadittavaa kansallista tutkintoa, oikeutta määrättyyn ammattiin tai sen harjoittamiseen tämän nimenomaisen valtion alueella edellyttäen, että henkilöllä on lähtövaltiossaan vaadittu tutkinto, joka oikeuttaa vastavaan ammattiin tai valmistaa sen harjoittamiseen. Mikäli hakijan hankkiman koulutuksen ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa edellytetyn koulutuksen välillä on kuitenkin huomattavia eroja, vastaanottava valtio voi erojen tasoittamiseksi vaatia hakijalta sopeutumisaikaa tai kelpoisuuskokeen suorittamista.

| — | Joka tapauksessa on korostettava, että komissio on saanut lukuisia kanteluita, jotka koskevat direktiivin 89/48/ETY puutteellista soveltamista, mihin on lisättävä se, että direktiiviä ei ole kaikilta osin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Soveltamisvaikeudet koskevat erityisesti vaatimusta, jonka mukaan teknisen alan ammattijärjestöön liittymisen ja virkanimitysten edellytyksenä on akateeminen tunnustaminen, mikä koskee myös henkilöitä, joiden ammatillinen pätevyys on jo tunnustettu direktiivin 89/48/ETY mukaisesti. Ammatillisen tunnustamisen pitäisikin oikeuttaa edunsaajat harjoittamaan pätevyyttään vastaavaa ammattia samoin ehdoin kuin henkilöt, jotka ovat hankkineet ammatillisen pätevyytensä Kreikassa. Koska direktiivillä 89/48/ETY ei ole Kreikassa läheskään kaikkia niitä vaikutuksia, jotka sillä pitäisi olla, komissio päätti 17. joulukuuta 2002 pidetyssä kokouksessaan nostaa yhteisöjen tuomiostuimessa Kreikkaa vastaan jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskevan kanteen sillä perusteella, että direktiiviä 89/48/ETY ei ole kaikilta osin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että sen soveltaminen ei ole asianmukaista. |
| --- | --- |

—

Joka tapauksessa on korostettava, että komissio on saanut lukuisia kanteluita, jotka koskevat direktiivin 89/48/ETY puutteellista soveltamista, mihin on lisättävä se, että direktiiviä ei ole kaikilta osin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Soveltamisvaikeudet koskevat erityisesti vaatimusta, jonka mukaan teknisen alan ammattijärjestöön liittymisen ja virkanimitysten edellytyksenä on akateeminen tunnustaminen, mikä koskee myös henkilöitä, joiden ammatillinen pätevyys on jo tunnustettu direktiivin 89/48/ETY mukaisesti. Ammatillisen tunnustamisen pitäisikin oikeuttaa edunsaajat harjoittamaan pätevyyttään vastaavaa ammattia samoin ehdoin kuin henkilöt, jotka ovat hankkineet ammatillisen pätevyytensä Kreikassa. Koska direktiivillä 89/48/ETY ei ole Kreikassa läheskään kaikkia niitä vaikutuksia, jotka sillä pitäisi olla, komissio päätti 17. joulukuuta 2002 pidetyssä kokouksessaan nostaa yhteisöjen tuomiostuimessa Kreikkaa vastaan jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskevan kanteen sillä perusteella, että direktiiviä 89/48/ETY ei ole kaikilta osin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että sen soveltaminen ei ole asianmukaista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/457 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/457

---

(2004/C 84 E/0532)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0162/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2003)

Aihe:   Aasialaisista tonnikalasäilykkeistä perittävät tullit

Eurooppalaisen, erityisesti galicialaisen, säilyketeollisuuden parissa työskentelevät ovat hyvin huolissaan Thaimaasta ja Filippiineiltä peräisin olevien tonnikalasäilykkeiden tullien alentamisesta, jonka mahdollisuutta selvitetään ilmeisesti parastaikaa Maailman kauppajärjestössä (WTO).

Onko komissio tietoinen haittavaikutuksista, joita tämänkaltaiset tullitoimenpiteet aiheuttaisivat eurooppalaiselle — ja etenkin galicialaiselle — teollisuudelle aikana, jolloin kyseisellä alueella on ennestään suuria taloudellisia vaikeuksia säiliöalus Prestigen onnettomuuden vuoksi?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kyseisiä tullihelpotuksia ei hyväksyttäisi?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2003)

Komissio on tietoinen tonnikalasäilyketeollisuuden merkityksestä Galicialle ja ymmärtää huolen Thaimaasta ja Filippiineiltä peräisin oleviin tonnikalasäilykkeisiin sovellettavien yhteisön tullien alentamisesta. Se ymmärtää myös alueen vaikean tilanteen säiliöalus Prestigen onnettomuuden vuoksi.

Arvoisa parlamentin jäsen muistanee, että marraskuussa 2001 järjestetyssä Dohan ministerikokouksessa kaupasta vastaava komission jäsen lupasi, että yhteisö aloittaa neuvottelut Thaimaan ja Filippiinien esittämien väitteiden tutkimiseksi. Kyseiset maat ovat väittäneet, että yhteisön myöntämä tullietuuskohtelu (tullivapaus) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT) peräisin olevien tonnikalasäilykkeiden tuonnille aiheutti kohtuutonta vahinkoa. Komission jäsen lupasi lisäksi, että yhteisö aloittaisi sovittelumenettelyn, jos neuvotteluissa ei päästäisi molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Arvoisa parlamentin jäsen muistanee myös, että komissio piti tällaista toimintaa välttämättömänä, jotta saataisiin varmistettua, että Thaimaa ja Filippiinit hyväksyvät Cotonoun sopimukseen liittyvän poikkeusluvan, jonka yhteisö oli yrittänyt saada jo kuukausien ajan.

Komissio ilmoitti tammikuussa 2003 jäsenvaltioille sovittelijan ehdotuksesta, jonka mukaan yhteisön olisi avattava 25 000 tonnin syrjimätön tariffikiintiö, josta kannettaisiin 12 prosentin tulli. Komissio tutki ehdotuksen tarkkaan ja päätteli, että välittäjän ehdottaman kiintiön määrä ja sovellettava tulli olivat oikeudenmukaiset ja kohtuulliset eikä niistä olisi vahinkoa yhteisön markkinoille. On muistettava, että 25 000 tonnin osuus kaikesta yhteisön tonnikalasäilykkeiden tuonnista vuonna 2001 on ainoastaan 9 prosenttia ja kaikesta yhteisön kulutuksesta noin 4 prosenttia.

Näin ollen komissio aikoo tehdä neuvostolle muodollisen ehdotuksen sovittelijan ehdotuksen hyväksymisestä ja edellä mainitun tariffikiintiön avaamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/458 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/458

---

(2004/C 84 E/0533)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0496/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(21. helmikuuta 2003)

Aihe:   Palestiina: vihan ilmeneminen jalkapalloilussa

Palestiinalaishallinnon päivälehdessä Al-Hayat Al-Jadidassa mainostettiin hiljattain laajalti jalkapalloturnausta, joka järjestettiin Länsirannan pohjoisosassa sijaitsevassa Tulkaremin palestiinalaiskaupungissa. Seitsemän turnaukseen osallistunutta joukkuetta, jotka muodostuivat palestiinalaisnuorukaisista, olivat lainanneet nimensä shahideilta, Israelissa itsemurhaterrori-iskuja tehneiltä palestiinalaisilta marttyyreiltä.

Tällainen kolkko ja paheksuttava nimivalinta on vain yksi shahideja ympäröivän yleisen hyväksynnän ilmenemismuoto.

| 1. | Voiko komissio vahvistaa edellä mainitun uutisen, josta kirjoitettiin joissakin eurooppalaisissa päivälehdissä? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio vahvistaa edellä mainitun uutisen, josta kirjoitettiin joissakin eurooppalaisissa päivälehdissä?

| 2. | Voiko komissio myös ilmoittaa, onko edellä mainittua urheilutapahtumaa, jolla pyritään nähtävästi kiristämään alueella vallitsevia jännitteitä ja joka opettaa nuoria vihaan ja vääristyneiden ja vaarallisten myyttien ihannointiin, rahoitettu yhteisön varoista, joiden avulla pitäisi päin vastoin edistää sosiaalisia ja konkreettisia aloitteita palestiinalaisten ja israelilaisten yhteistyön ja mahdollisesti sovinnon edistämiseksi? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio myös ilmoittaa, onko edellä mainittua urheilutapahtumaa, jolla pyritään nähtävästi kiristämään alueella vallitsevia jännitteitä ja joka opettaa nuoria vihaan ja vääristyneiden ja vaarallisten myyttien ihannointiin, rahoitettu yhteisön varoista, joiden avulla pitäisi päin vastoin edistää sosiaalisia ja konkreettisia aloitteita palestiinalaisten ja israelilaisten yhteistyön ja mahdollisesti sovinnon edistämiseksi?

| 3. | Aikooko komissio tuomita edellä mainitun urheilutapahtuman ja kehottaa palestiinalaishallintoa kieltämään vastaisuudessa tämänkaltaiset tapahtumat? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio tuomita edellä mainitun urheilutapahtuman ja kehottaa palestiinalaishallintoa kieltämään vastaisuudessa tämänkaltaiset tapahtumat?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(26. maaliskuuta 2003)

| 1. | Komissio on tietoinen Tulkaremissa järjestettyä jalkapalloturnausta koskevista lehtikirjoituksesta, joihin parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa. |
| --- | --- |

1.

Komissio on tietoinen Tulkaremissa järjestettyä jalkapalloturnausta koskevista lehtikirjoituksesta, joihin parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa.

| 2. | Komissio vahvistaa, että kyseisen jalkapalloturnaus ei ole saanut rahoitusta yhteisöltä. Komissio ei ole tietoinen palestiinalaishallinnon osallistumisesta turnaukseen tai sen turnaukselle antamasta taloudellisesta tuesta. |
| --- | --- |

2.

Komissio vahvistaa, että kyseisen jalkapalloturnaus ei ole saanut rahoitusta yhteisöltä. Komissio ei ole tietoinen palestiinalaishallinnon osallistumisesta turnaukseen tai sen turnaukselle antamasta taloudellisesta tuesta.

| 3. | Komission kanta on selkeä. Se tuomitsee kaikki väkivallan muodot ja kaiken yllyttämisen väkivaltaan. Unioni on muistuttanut palestiinalaishallintoa sen velvollisuuksista terrorismin vastustamisessa. Lisäksi unioni esittää painokkaita vetoomuksia palestiinalaishallinnolle, koska se on lain ja järjestyksen ylläpitämisestä vastaava viranomainen Palestiinan alueella. Unioni on myös kehottanut palestiinalaishallintoa ja Jasser Arafatia tuomitsemaan selkeästi vihollisuudet ja väkivaltaisuudet. Tässä yhteydessä unioni pitää myönteisenä askeleena sitä, että palestiinalaishallinto sitoutui 25. kesäkuuta 2002 hyväksymässään uudistuksia koskevassa toimintaohjelmassa kieltämään fanaattista toimintaa lietsovat opetusohjelmat ja levittämään yleistä demokratian, valistuksen ja avoimuuden henkeä. Unioni jatkaa Palestiinan itsehallinnon painostamista noudattamaan näitä sitoumuksia. |
| --- | --- |

3.

Komission kanta on selkeä. Se tuomitsee kaikki väkivallan muodot ja kaiken yllyttämisen väkivaltaan. Unioni on muistuttanut palestiinalaishallintoa sen velvollisuuksista terrorismin vastustamisessa. Lisäksi unioni esittää painokkaita vetoomuksia palestiinalaishallinnolle, koska se on lain ja järjestyksen ylläpitämisestä vastaava viranomainen Palestiinan alueella. Unioni on myös kehottanut palestiinalaishallintoa ja Jasser Arafatia tuomitsemaan selkeästi vihollisuudet ja väkivaltaisuudet. Tässä yhteydessä unioni pitää myönteisenä askeleena sitä, että palestiinalaishallinto sitoutui 25. kesäkuuta 2002 hyväksymässään uudistuksia koskevassa toimintaohjelmassa kieltämään fanaattista toimintaa lietsovat opetusohjelmat ja levittämään yleistä demokratian, valistuksen ja avoimuuden henkeä. Unioni jatkaa Palestiinan itsehallinnon painostamista noudattamaan näitä sitoumuksia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/459 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/459

---

(2004/C 84 E/0534)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0501/03

esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) komissiolle

(21. helmikuuta 2003)

Aihe:   Euroopan parlamentin päätöslauselma komission neuvostolle lähettämästä muistiosta, joka koskee tuloverotusta ja miesten ja naisten yhdenvertaista kohtelua (A2-0055/85)

Euroopan parlamentti muistuttaa tuloverotusta ja miesten ja naisten yhdenvertaista kohtelua koskevasta komission muistiosta (1) antamassaan päätöslauselmassa A2-0055/85 (2), että kansalliset tuloverojärjestelmät haittaavat usein naisten ammatin harjoittamista ja että naimisissa olevia naisia kohdellaan verotuksessa huonommin kuin naimattomia.

Lisäksi Euroopan parlamentti toteaa, että miesten ja naisten yhdenvertainen verokohtelu on mahdollista mm. komission ehdottamien toimien avulla, mutta muistiossa ei käsitellä lainkaan tällaisia aloitteita.

Päätöslauselmassa käsitellään myös naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävän toimintaohjelman kuudetta toimintakokonaisuutta, jossa määrätään kansallisten verojärjestelmien analysoinnista ja niitä koskevista toimista.

Analysointi olisi kaikin puolin suotavaa, etenkin kun otetaan huomioon, että naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskevan yhteisön puitestrategian (2001—2005) yhtenä tavoitteena on tarkastella naisiin kohdistuvia verotus- ja sosiaalietuusjärjestelmien kielteisiä vaikutuksia.

Onko komissio jo saanut analyysitulokset? Voiko komissio toimittaa tulokset minulle? Onko miesten ja naisten yhdenvertaisen verokohtelun toteuttamiseksi jo käynnistetty toimia?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen vastatakseen komissio kehottaa huomioimaan sen, että välitön verotus kuuluu periaatteessa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan voi vapautua yhteisön oikeuden noudattamisesta näitä omia toimivaltuuksiaan käyttäessään (3).

Naisten ja miesten tasa-arvon periaate on luonnollisesti yksi yhteisön oikeuden perusperiaatteista, joten jäsenvaltioiden on noudatettava sitä työn verotusta koskevassa verolainsäädännössään.

Yhteisön oikeuden soveltamisen valvojana komissio ei tässä yhteydessä epäröi saattaa asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perastamissopimuksen 226 artiklan nojalla, mikäli se havaitsee, että jäsenvaltio on rikkonut EY:n perastamissopimuksen 141 artiklaa (entinen EY:n perustamissopimuksen 119 artikla). Kyseisessä artiklassa taataan periaate, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta työstä sama palkka. Komissio toimii näin poistaakseen kaiken sukupuoleen perustuvan syrjinnän sekä epäsuoran syrjinnän, joka johtuu eroista verovelvollisten kohtelussa perheasemaan tai avioliittoon liittyvistä syistä, joita ei voida oikeuttaa sukupuoleen liittymättömillä syillä.

Komissio on lisäksi rahoittanut tutkimuksen, joka koskee jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien vaikutusta naisten työntekoon ja josta professori Paloma de Viliota laati 300-sivuisen englanninkielisen selvityksen helmikuussa 2001. Riippumattoman asiantuntijan laatima mainio tutkimus ei sido komissiota, mutta se on epäilemättä erittäin tärkeä tietolähde, jonka komissio ottaa huomioon suunnitellessaan ja toteuttaessaan lainsäädännöllisiä aloitteita ja toimia.

Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua tutkimukseen komission työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosaston naisten ja miesten tasa-arvoa käsittelevän yksikön Internet-sivustolla osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/employment_social/equ_opp/women_work.pdf).

---

(1)  KOM(84)695.

(2)  EYVL C 229, 9.9.1985, s. 128.

(3)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-279/93, Schumacker, 14. helmikuuta 1995 antama tuomio.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/460 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/460

---

(2004/C 84 E/0535)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0661/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(28. helmikuuta 2003)

Aihe:   Tulli tonnikalasäilykkeiden tuonnille Thaimaasta ja Filippiineiltä

Maailman kauppajärjestön neljäs ministerikonferenssi järjestettiin Dohassa marraskuussa 2001. Siellä käydyissä neuvotteluissa ns. waiveria koskevan hyväksynnän saamiseksi, jotta Euroopan unionin saisi luvan ylläpitää tullietuuksia AKT-maiden kanssa, Thaimaa ja Filippiinit asettivat myönteisen äänensä ehdoksi, että niiden tonnikalasäilykkeiden pääsyä yhteisön markkinoille parannetaan. Kaupasta vastaava komission jäsen Pascal Lamy lupasi yksinkertaisesti neuvotella asiasta. Neuvottelut eivät kuitenkaan johtaneet sopimukseen ja EU ehdotti välitysmenettelyä WTO:ssa, joka ei ole oikeudellisesti sitova menettely. Välittäjänä toimiva Rufus Yerxa ehdotti, että hyväksyttäisiin 25 000 tonnin kiintiö valmiille tonnikalasäilykkeille 12 prosentin tullilla. Euroopan unioni aikoo — kun Dohassa pidetystä neljännestä ministerikokouksesta on kulunut näinkin pitkä aika — antaa asetuksen, jolla välittäjän ehdotus hyväksytään. Euroopan unionin kaksi tärkeintä tonnikalasäilykkeiden tuottajaa vastustaa sitä, samoin kuin tonnikalanpyyntialuksia varastavat yhtiöt ja tonnikalaa jalostava teollisuus.

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, mitä tutkimuksia se on tehnyt selvittääkseen, miten kyseisen kiintiön avaaminen vaikuttaisi tonnikalaa jalostavaan teollisuuteen ja tonnikalan pyyntiin Euroopan unionissa? Jos tällaisia tutkimuksia on tehty, eikö komissio katso, että ennen kuin kolmansille maille annetaan etuuksia, olisi laadittava tutkimus, jossa arvioidaan toimen vaikutukset alan teollisuuteen ja tonnikalan pyyntiin Euroopan unionissa sekä alan työvoimaan yhteisössä? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä tutkimuksia se on tehnyt selvittääkseen, miten kyseisen kiintiön avaaminen vaikuttaisi tonnikalaa jalostavaan teollisuuteen ja tonnikalan pyyntiin Euroopan unionissa? Jos tällaisia tutkimuksia on tehty, eikö komissio katso, että ennen kuin kolmansille maille annetaan etuuksia, olisi laadittava tutkimus, jossa arvioidaan toimen vaikutukset alan teollisuuteen ja tonnikalan pyyntiin Euroopan unionissa sekä alan työvoimaan yhteisössä?

| 2. | Voiko komissio ilmoittaa, koskiko komission jäsennen Pascal Lamyn Dohassa antama lupaus vain neuvottelujen aloittamista Thaimaan ja Filippiinien kanssa? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio ilmoittaa, koskiko komission jäsennen Pascal Lamyn Dohassa antama lupaus vain neuvottelujen aloittamista Thaimaan ja Filippiinien kanssa?

| 3. | Komission jäsen Lamy ilmoitti, että ainoa lupaus oli käynnistää neuvottelut Thaimaan ja Filippiinien kanssa. Jos ei luvattu muuta kuin neuvottelujen aloittaminen, miksi Euroopan unioni menettäisi uskottavuutensa, ellei se myönnä etuja Thaimaalle ja Filippiineille? |
| --- | --- |

3.

Komission jäsen Lamy ilmoitti, että ainoa lupaus oli käynnistää neuvottelut Thaimaan ja Filippiinien kanssa. Jos ei luvattu muuta kuin neuvottelujen aloittaminen, miksi Euroopan unioni menettäisi uskottavuutensa, ellei se myönnä etuja Thaimaalle ja Filippiineille?

| 4. | Kun otetaan huomioon, että välitysmenettely ei sido osapuolia ja että Thaimaan ja Filippiinien kanssa käydyissä neuvotteluissa Euroopan unioni totesi, että ei ole tarpeen myöntää minkäänlaisia tullietuuksia, voiko komissio ilmoittaa, miksi niitä nyt olisi myönnettävä? |
| --- | --- |

4.

Kun otetaan huomioon, että välitysmenettely ei sido osapuolia ja että Thaimaan ja Filippiinien kanssa käydyissä neuvotteluissa Euroopan unioni totesi, että ei ole tarpeen myöntää minkäänlaisia tullietuuksia, voiko komissio ilmoittaa, miksi niitä nyt olisi myönnettävä?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(27. maaliskuuta 2003)

Komissio tarkasteli perusteellisesti välittäjän ehdotusta, jonka mukaan yhteisön pitäisi avata 25 000 tonnin kiintiö valmiille tonnikalasäilykkeille 12 prosentin tullilla, ennen kuin se päätti suositella sen hyväksymistä. Komissio arvioi kaikkia käytettävissään olevia teollisuudenalaa ja kyseisen tuotteen kaupankäyntiä yhteisössä koskevia tietoja. Se tarkasteli mahdollisia vaikutuksia valmiiden tonnikalasäilykkeiden kauppaan ja koko alaan ottaen kohtuullisessa määrin huomioon yhteisön teollisuuden huolenaiheet ja edut. Samalla komissio tarkasteli myös lausunnon hylkäämisestä mahdollisesti aiheutuvia vaikutuksia sen suhteisiin Thaimaan, Filippiinien ja muiden Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenvaltioiden kanssa. Komissio päätti arvioinnin jälkeen suositella jäsenvaltioille välittäjän lausunnon hyväksymistä. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät parlamentin jäsenen mainitsemat lisätutkimukset, esimerkiksi vaikutusten arviointi, ole tarpeellisia.

Komissio viittaa parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0162/03 (1) antamaansa vastaukseen, jossa selostetaan yksityiskohtaisesti kauppapolitiikasta vastaavan komission jäsenen Dohassa tekemiä sitoumuksia. Se muistuttaa parlamentin jäsenelle kuitenkin olleensa alusta alkaen valmis välitysmenettelyyn, jos asiaa koskevissa neuvotteluissa ei saavutettaisi kumpaakin osapuolta tyydyttävää ratkaisua.

Komissio katsoo, että yhteisön uskottavuus WTO:ssa kärsisi pahasti, jos välittäjän lausuntoa ei hyväksyttäisi, sillä yhteisö on johdonmukaisesti puolustanut WTO:n sääntöjen ja menettelyjen kunnioittamista ja noudattamista.

---

(1)  Katso sivu 457.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/461 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/461

---

(2004/C 84 E/0536)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0806/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(17. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön säännöstön rikkomistapaukset EU:n jäsenvaltioissa

Voisiko komissio toimittaa vertailevan taulukon, joka sisältää tiedot yhteisön säännöstön rikkomis-tapauksista jäsenvaltioittain?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2003)

Taulukko löytyy komission parlamentille tekemästä 19. vuosikertomuksesta, joka koski yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa (2001) (1).

---

(1)  KOM(2002) 324 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/462 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/462

---

(2004/C 84 E/0537)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0857/03

esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle

(20. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Outokumpu Oy:n Corus-yrityskauppa

Mitä komissio teki varmistaakseen ettei suomalaisen Outokumpu Oy:n englantilais-hollantilaisen Corus-yhtiön terästeollisuuden osto luonut sille yliomistusta tällä teollisuuden alalla?

Miten komissio uskoo kaupan vaikuttavan alan kilpailuun ja työllisyyteen?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2003)

Koska mitään yksittäistä liiketoimea ei voida pitää operaationa, jolla Outokumpu olisi ostanut Corus-yhtiön ruostumattoman teräksen toiminnot, on ehkä syytä kerrata prosessin päävaiheet. Vuosina 1992—1994 toteutettiin useita liiketoimia, joiden tuloksena British Steel plc ja useat ruotsalaiset sijoituspalveluyritykset hankkivat yhteisen määräysvallan Avesta Sheffield -yrityksessä. Tämän tuloksena British Steelin ruostumattoman teräksen toimiala ja ruotsalainen ruostumattoman teräksen valmistaja Avesta yhdistyivät. Ruotsalaiset sijoituspalveluyritykset vetäytyivät myöhemmin hankkeesta kahdessa vaiheessa, joten vuoden 1994 lopussa British Steel pic:llä oli yksinomistus Avesta Sheffield -yrityksestä.

Corus ja Outokumpu ilmoittivat vuonna 2000 komissiolle yrityskeskittymästä, joka yhdistäisi niiden vastaavat ruostumattoman teräksen toiminnot Avesta Polarit -yritykseen. Operaatio hyväksyttiin 4. joulukuuta 2000 sekä EHTY:n perustamissopimuksen että sulautuma-asetuksen (1) mukaisesti. Komissio päätti ensimmäisen laajan tutkintavaiheen jälkeen, ettei yrityskeskittymä aiheuta kilpailuongelmia. Hyväksymispäätökset (2) ovat saatavilla kilpailun pääosaston Internet-sivuilta.

Viimeisin operaatio toteutettiin 28. elokuuta 2002, jolloin komissio salli Outokummun hankkia yksinomaisen määräysvallan Avesta Polarit -yrityksessä ostamalla Corus-yhtiön vähemmistöosakkuuden (3). Tämä operaatio ei vaikuttanut suoraan kilpailuun tai työllisyyteen, koska Corusin ja Outokummun yhteinen määräysvalta vaihtui Outokummun yksinomaiseen määräysvaltaan. Outokumpu osti myöhemmin myös jäljellä olevien vähemmistöosakkaiden osakkeet.

Kun komissio arvioi oikeudenkäyttövaltaansa kuuluvien yrityskeskittyminen vaikutuksia, sen on sulautuma-asetuksen (4) mukaisesti tehtävä analyysinsa kilpailunäkökohtien perusteella. Siksi se ei pohdi suoraan tietyn operaation vaikutuksia työllisyyteen. Vakaa pitkäaikainen työllisyys saavutetaan kuitenkin parhaiten tilanteessa, jossa kilpailevilla yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset. Tätä komission kilpailupolitiikassa nimenomaan pyritäänkin edistämään.

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, yrityskeskittymien valvonnasta (EYVL L 395, 30.12.1989).

(2)  COMP/M.2180 - Outokumpu/Avesta ja COMP/EHTY.1342 - Outokumpu/Avesta.

(3)  COMP/M.2900 - Outokumpu/Avesta Polarit.

(4)  http://europa.eu.int/comm/competition/index_fi.html

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/462 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/462

---

(2004/C 84 E/0538)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0907/03

esittäjä(t): Olle Schmidt (ELDR) komissiolle

(24. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Azerbaidžan

Kaspianmeren rannalla sijaitsevalla itsenäisellä Azerbaidžanin tasavallalla, joka pyrkii läheisempiin ja tiiviimpiin suhteisiin EU:n kanssa, on suuria taloudellisia ja humanitaarisluonteisia ongelmia. Miljoona ihmistä on joutunut pakolaisiksi omassa maassaan Nagorno-Karabahin konfliktin seurauksena ja koska Armenia on miehittänyt useita alueita. Monet pakolaiset elävät surkeissa oloissa eri pakolaisleireissä.

Toivon, että komissio on tietoinen näiden ihmisten elinolosuhteista. Haluaisinkin kuulla, mitä EU on tehnyt tähän mennessä Armenian ja Azerbaidžanin välisen kiistan ratkaisemiseksi ja inhimillisen kärsimyksen lievittämiseksi tällä alueella? Kuinka paljon suoraa rahallista tukea EU on antanut alueelle?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2003)

Komissio on tietoinen Nagorno-Karabahin konfliktin vuoksi vaikeuksiin joutuneiden (kotiseudultaan siirrettyjen ja pakolaisiksi joutuneiden) azerbaidžanilaisten tilanteesta.

Unionin kyseistä aluetta koskeva politiikka määritellään yleisten asiain neuvoston Brysselissä 26. ja 27. maaliskuuta pidetyn 2331. kokouksen päätelmissä. Neuvosto toteaa päätelmissään seuraavaa:

| | Ministeritason troikan vierailu Armeniaan, Georgiaan ja Azerbaidžaniin 20. Ja 21. Helmikuuta 2001 osoitti, kuinka tärkeänä EU pitää suhteiden lujittamista Etelä-Kaukasiaan rauhan, vakauden, hyvinvoinnin ja alueellisen yhteistyön edistämiseksi. |
| --- | --- |

Ministeritason troikan vierailu Armeniaan, Georgiaan ja Azerbaidžaniin 20. Ja 21. Helmikuuta 2001 osoitti, kuinka tärkeänä EU pitää suhteiden lujittamista Etelä-Kaukasiaan rauhan, vakauden, hyvinvoinnin ja alueellisen yhteistyön edistämiseksi.

| | EU on halukas omaksumaan aiempaa aktiivisemman poliittisen osan alueella. Neuvosto panee tyytyväisenä merkille lämpimän vastaanoton, jonka troikka sai kyseisiltä kolmelta maalta vierailullaan, jonka koettiin olevan osoitus EU:n jatkuvasta sitoumuksesta alueeseen. Kaikki tukivat EU:n vahvempaa roolia Etelä-Kaukasiassa. Läheisessä yhteistyössä osapuolten, toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen sekä alueen maiden kanssa EU aikoo etsiä uusia keinoja, joilla se voi tukea konfliktien ehkäisemis- ja ratkaisemispyrkimyksiä sekä konfliktin jälkeistä olojen ennalleen palauttamista alueella. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Etyjin, YK:n ja Euroopan neuvoston kanssa tehtävään yhteistyöhön. |
| --- | --- |

EU on halukas omaksumaan aiempaa aktiivisemman poliittisen osan alueella. Neuvosto panee tyytyväisenä merkille lämpimän vastaanoton, jonka troikka sai kyseisiltä kolmelta maalta vierailullaan, jonka koettiin olevan osoitus EU:n jatkuvasta sitoumuksesta alueeseen. Kaikki tukivat EU:n vahvempaa roolia Etelä-Kaukasiassa. Läheisessä yhteistyössä osapuolten, toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen sekä alueen maiden kanssa EU aikoo etsiä uusia keinoja, joilla se voi tukea konfliktien ehkäisemis- ja ratkaisemispyrkimyksiä sekä konfliktin jälkeistä olojen ennalleen palauttamista alueella. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Etyjin, YK:n ja Euroopan neuvoston kanssa tehtävään yhteistyöhön.

| | Tässä yhteydessä EU vahvistaa Etelä-Kaukasian maiden kanssa käytävää kahden- ja monenvälistä vuoropuhelua. Se aikoo myös tiivistää aluetta koskevaa poliittista vuoropuheluaan Venäjän, Turkin, Iranin ja Yhdysvaltain kanssa. |
| --- | --- |

Tässä yhteydessä EU vahvistaa Etelä-Kaukasian maiden kanssa käytävää kahden- ja monenvälistä vuoropuhelua. Se aikoo myös tiivistää aluetta koskevaa poliittista vuoropuheluaan Venäjän, Turkin, Iranin ja Yhdysvaltain kanssa.

| | EU jatkaa tuen antamista alueelle koordinoiden tukensa tiiviisti asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Sen antaman avun tehokkuus liittyy kuitenkin alueen rauhanprosessin etenemiseen. |
| --- | --- |

EU jatkaa tuen antamista alueelle koordinoiden tukensa tiiviisti asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Sen antaman avun tehokkuus liittyy kuitenkin alueen rauhanprosessin etenemiseen.

Komissio toimii tämän yleisen politiikan mukaisesti.

Yhteisö on sitonut alueelle (Azerbaidžan, Armenia ja Georgia) varoja yhteensä miljardin eurona arvosta vuosina 1992—2003. Vuodesta 1992 Azerbaidžanille on myönnetty suoraan yhteensä 399,674 miljoonaa euroa. Tästä summasta osoitettiin noin 254,569 miljoonaa euroa (51,6 prosenttia) humanitaarisiin toimiin ja jälleenrakennustoimiin, 157,82 miljoonaa euroa humanitaariseen apuun (39,5 prosenttia kokonaissummasta) ja 48,374 miljoonaa euroa konfliktin jälkeisiin kunnostus- ja jälleenrakennustoimiin (12,1 prosenttia).

Kolmen Etelä-Kaukasian valtion alueellisiin hankkeisiin on myönnetty varoja myös eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta (EIDHR). Tästä budjettikohdasta on rahoitettu Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kanssa toteutettavia täydentäviä yhteisohjelmia, jotka painottuvat konfliktien ehkäisyyn ja demokratian vakauden lujittamiseen. Lisäksi komissio tekee yhteistyötä alueen kansalaisjärjestöjen kanssa erityisesti tiettyihin vähemmistöryhmiin kohdistuvan syrjinnän estämiseksi.

Köyhyyden vähentäminen on nykyisen ja tulevan Tacis-ohjelman sekä nykyisten ja tulevien elintarvike-turvaohjelmien ensisijainen tavoite kaikissa Etelä-Kaukasian alueen maissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/464 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/464

---

(2004/C 84 E/0539)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0911/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(24. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Tutkintojen tunnustamisen viivästyminen teknisten ongelmien vuoksi

Äskettäisessä kysymyksessäni (E-0160/03) (1) pyysin komissiota ilmoittamaan minulle, mikä sen kanta on Kreikan viranomaisten kohtuuttomaan viivyttelyyn, kun on kyse tarvittavien kokeiden suorittamisesta, jotta muissa EU:n jäsenvaltioissa suoritetut tutkinnot tunnustettaisiin Kreikassa.

Komissiolta saamassani vastauksessa (7. maaliskuuta 2003) ei kuitenkaan vastata tähän kysymykseen, vaan siinä käsitellään laajalti direktiivin 89/48/ETY (2) täytäntöönpanoa. Voisiko komissio näin ollen vastata nimenomaan viivästymisiä koskevaan kysymykseeni?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(15. toukokuuta 2003)

On olemassa kaksi tutkintojen tunnustamismenettelyä: akateeminen ja ammatillinen tunnustamismenettely. Menettelyillä on eri tavoitteet.

Komissio käsitteli ammatillista tunnustamismenettelyä vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0160/03 (1).

Akateeminen tunnustamismenettely mahdollistaa opintojen jatkamisen toisessa jäsenvaltiossa ja toisessa jäsenvaltiossa tunnustetun akateemisen arvonimen käytön tutkintotodistusta vastaavasti.

Yhteisön lainsäädännön tämänhetkisessä kehitysvaiheessa tutkintotodistusten tunnustaminen akateemisia tarkoituksia varten kuuluu jäsenvaltioiden vastuualaan. Yhteisössä ei ole säädetty tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta. Kukin jäsenvaltio on vastuussa omasta koulutusjärjestelmästään, sen sisällöstä ja organisoimisesta. Tällä hetkellä ei ole olemassa Euroopan tasolla tunnustettuja tutkintotodistuksia. Yliopistot, jotka ovat riippumattomia laitoksia, vastaavat kokonaan itse omista opetussuunnitelmistaan sekä tutkintotodistusten ja muiden todistusten myöntämisestä opiskelijoille.

Jäsenvaltioiden viranomaisilla on oikeus asettaa tutkinnon akateeminen tunnustaminen koulutukseen pääsyn edellytykseksi. Viranomaiset voivat myös arvioida, vastaako tutkintotodistuksen haltijan saama koulutus kansallisessa lainsäädännössä vaadittua koulutusta. Viranomaiset voivat vapaasti määritellä tällaista menettelyä koskevat säännöt, mutta ne ovat kuitenkin velvollisia huolehtimaan EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan mukaisesti siitä, että menettelyn yhteydessä ei tapahdu kansalaisuuteen perustuvaa suoraa tai välillistä syrjintää.

Diplomi-insinööri, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee kysymyksessään E-0160/03, on Yhdistyneessä kuningaskunnassa opiskellut Kreikan kansalainen.

Kreikan toimivaltainen viranomainen tutkintojen akateemisen tunnustamisen alalla on Dikatsa.

Vaikka tutkintojen akateeminen tunnustaminen kuuluukin edellä mainitun mukaisesti jäsenvaltioiden vastuualaan, olisi tutkittava, rajoittavatko akateemisessa tunnustamismenettelyssä Kreikassa havaitut hallinnollisista syistä johtuvat huomattavat viivästykset opiskelijoiden tai alan ammattilaisten, jotka haluavat käyttää toisessa jäsenvaltiossa tunnustettua akateemista arvonimeä, oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen. Aikaa vievä akateeminen tunnustamismenettely saattaa hyvinkin estää opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta tai maahan muuttavia alan ammattilaisia saamasta etuja, jotka liittyvät akateemisen arvonimen käyttöön vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

Vapaus liikkua jäsenvaltioiden alueella on yksi EY:n perustamissopimuksessa (18 artiklassa) vahvistetuista perustavanlaatuisista vapauksista.

EY:n perustamissopimuksen 17 artiklalla otetaan käyttöön unionin kansalaisuus. Unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Siten edellä mainittu diplomi-insinööri, joka on Kreikan kansalainen, on myös unionin kansalainen.

| | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut (3), että koska unionin kansalaiselle on tunnustettava kaikissa jäsenvaltioissa sama oikeudellinen kohtelu kuin samassa tilanteessa oleville näiden jäsenvaltioiden kansalaisille, olisi liikkumisvapautta koskevan oikeuden vastaista, jos häneen voitaisiin siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, soveltaa epäedullisempaa kohtelua kuin siinä tapauksessa, että hän ei olisi käyttänyt perustamissopimuksessa annettuja liikkumisvapautta koskevia oikeuksia. |
| --- | --- |

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut (3), että koska unionin kansalaiselle on tunnustettava kaikissa jäsenvaltioissa sama oikeudellinen kohtelu kuin samassa tilanteessa oleville näiden jäsenvaltioiden kansalaisille, olisi liikkumisvapautta koskevan oikeuden vastaista, jos häneen voitaisiin siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, soveltaa epäedullisempaa kohtelua kuin siinä tapauksessa, että hän ei olisi käyttänyt perustamissopimuksessa annettuja liikkumisvapautta koskevia oikeuksia.

| | Nämä oikeudet eivät saa täyttä vaikutustaan, jos näiden oikeuksien käyttäminen tehdään jäsenvaltion kansalaiselle vähemmän houkuttelevaksi sen vuoksi, että hänen palatessaan kotimaahansa sovelletaan säännöstöä, joka on hänelle epäedullinen sen vuoksi, että hän on käyttänyt näitä oikeuksiaan. |
| --- | --- |

Nämä oikeudet eivät saa täyttä vaikutustaan, jos näiden oikeuksien käyttäminen tehdään jäsenvaltion kansalaiselle vähemmän houkuttelevaksi sen vuoksi, että hänen palatessaan kotimaahansa sovelletaan säännöstöä, joka on hänelle epäedullinen sen vuoksi, että hän on käyttänyt näitä oikeuksiaan.

EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 2 kohdan tavoitteena on edistää opiskelijoiden liikkuvuutta.

Edellä mainitun pohjalta komissio aikoo ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin pyytääkseen heiltä tietoja akateemisessa tunnustamismenettelyssä havaittujen huomattavien viivästysten syistä. Komissio pitää arvoisan parlamentin jäsenen ajan tasalla asian edistymisestä.

---

(1)  Katso sivu 456.

(2)  EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16.

(3)  Asia C-224/98, D'Hoop.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/465 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/465

---

(2004/C 84 E/0540)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0947/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(26. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Italian hallituksen antamat säännökset sähkömagneettisista lähteistä peräisin olevasta saasteesta

Italiassa tuli viime syyskuussa voimaan asetus 198/2002, jonka tarkoituksena on vauhdittaa strategisen televiestintäinfrastruktuurin pystyttämistä maan uudenaikaistamiseksi ja kehittämiseksi. Siinä määritetään televiestintäinfrastruktuurin toteuttamisessa noudatettavat perusperiaatteet. Pyrkimyksenä on vapauttaa televiestintämarkkinat ja saada ne kilpailukykyisiksi, järkeistää lupamenettelyt vaikuttavuuden, julkisuuden, keskittymisen ja ripeyden periaatteita noudattaen sekä varmistaa ympäristö- ja terveysnäkökohtien huomioonottaminen ja laatutavoitteiden saavuttaminen.

Sähkökentille, magneettisille kentille ja sähkömagneettisille kentille altistumiselta suojelemista koskevaan puitelakiin nro 36/2001 perustuvan asetuksen tarkoituksena on säännellä paljon keskustelua herättänyttä televiestintäantennien alueellista jakautumista — ovathan ne merkittävimpiä sähkömagneettisen säteilyn lähteitä — josta Italiassa ei tähän mennessä ollut ollut yksityiskohtaista ja erityistä lainsäädäntöä. Asetuksella pyritään edistämään teknistä kehitystä yksinkertaistamalla asennusluvan saamiseksi noudatettavia hallintomenettelyjä ja samanaikaisesti suojelemaan ympäristöä, kansalaisten terveyttä ja historiallis-taiteellista perintöä myöntämällä paikallisviranomaisille veto-oikeus, jos televiestintäoperaattorit eivät noudata näiden resurssien suojelua koskevia säännöksiä. Asetuksella otetaan myös käyttöön teollisten sähkömagneettisten lähteiden kansallinen rekisteri, jonka avulla on tarkoitus valvoa asennettuja antenneja järjestelmällisesti. Lopullisena tavoitteena on vakiinnuttaa pitävät säännöt, joilla pystytään ehkäisemään mahdollisuus ”villeihin” eli operaattorien mielivaltaisesti asentamiin antenneihin.

Säännöksissä asetetaan Euroopan ja koko maailman alhaisimmat sähkömagneettisille kentille altistumisen raja-arvot (6 V/m kaikilla taajuusalueilla). On kuitenkin välttämätöntä varmistaa olosuhteet, joissa operaattoreilla on mahdollisuus tarjota vapailla markkinoilla innovatiivisia palveluja kansalaisille ja käyttäjille. Lisäksi voidaan mainita, että Italian viestintäministeriön hiljattain käynnistämästä sähkömagneettisen säteilyn seurannasta saadut ensimmäiset tulokset ovat olleet myönteisiä. Ottaen huomioon neuvoston suosituksen 1999/519/EY (1) väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamisesta ja komission jäsenen David Byrnen antaman vastauksen aiemmin esittämääni kysymykseen E-2648/99 (2) sähkömagneettisesta säteilystä,

voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä on komission kanta asetukseen 198/2002? |
| --- | --- |

1.

Mikä on komission kanta asetukseen 198/2002?

| 2. | Ovatko kyseiset säännökset sellaisia, että niillä pystytään varmistamaan terveyden, ympäristön ja historiallis-taiteellisen perinnön suojelu vapaan markkinatalouden vaatimuksia samalla noudattaen? |
| --- | --- |

2.

Ovatko kyseiset säännökset sellaisia, että niillä pystytään varmistamaan terveyden, ympäristön ja historiallis-taiteellisen perinnön suojelu vapaan markkinatalouden vaatimuksia samalla noudattaen?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. toukokuuta 2003)

Neuvosto antoi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen 1999/519/EY väestön ionisoitumattomalle säteilylle altistumisen rajoittamisesta. Tarkoituksena oli suojella ihmisten terveyttä taajuudella 0 hertsiä (Hz) — 300 gigahertsiä (GHz), joka on myös parlamentin jäsenen mainitsemien laitteiden taajuus. Raja-arvoilla suojellaan myös henkilöitä, joilla on lääketieteellinen implantti.

Myrkyllisyyttä, ympäristölle myrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea vahvisti 30. marraskuuta 2001, että niiden lisätietojen perusteella, joita viime vuosina on saatu radiotaajuuden ja mikroaaltojen säteilytaajuuksien muista kuin lämpövaikutuksista, muun muassa karsinogeenisista vaikutuksista, komission asettamien altistuksen raja-arvojen tarkistamiseen ei ole syytä.

Komissio noudattaa tätä lausuntoa eikä aio muuttaa kyseisiä raja-arvoja. Komissio laatii neuvoston suosituksen tarkistamisen yhteydessä vuoteen 2004 mennessä kertomuksen, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden kertomukset sekä viimeisimmät tieteelliset tiedot ja lausunnot. Komissio ottaa kantaa kaikkiin tieteellisiin riskeihin, joita ei tähän mennessä ole otettu huomioon nykyisissä raja-arvoja koskevissa suosituksissa.

Suositukset eroavat direktiiveistä siinä, että ne eivät ole sitovia. Kuitenkin unionin direktiivit, joilla turvataan tuotteiden sisämarkkinat, perustuvat neuvoston suosittelemiin raja-arvoihin. Näillä direktiiveillä, erityisesti matalajannitedirektiivillä (3) ja radio- ja telepäätelaitedirektiivillä (4), komissio antoi Euroopan standardisoimisjärjestöille valtuudet laatia tuotteille turvallisuusstandardit, joihin kuuluvat myös asennusta ja paikan päällä tehtäviä mittauksia koskevat standardit. Standardien tarkoituksena on varmistaa, että yleisön altistus jää neuvoston suositusrajojen alapuolelle, jos tuote asennetaan alkuperäiseen tarkoitukseensa. Jäsenvaltioiden varmistettavaksi jää, että tarvittavista toimista terveyden suojelemiseksi huolehditaan. Tähän voi kuulua purkutoimia, jos kansalliset tai paikalliset viranomaiset katsovat tarpeelliseksi, tai kieltovyöhykkeitä sairaaloiden tai koulujen lähistöllä. Toimet eivät kuitenkaan saa olla kaupan esteenä eivätkä näin ollen olla mainittujen direktiivien vastaisia.

Komissio huomauttaa, että yleisön taholta tulleet huolenilmaisut luovat paineita purkaa tai siirtää muualle GSM-tukiasemia, vaikka siihen ei olisikaan pakottavia tieteellisiä syitä. Jäsenvaltioissa, myös Italiassa, tehdyt mittaukset ovat vahvistaneet sen, että altistustasot ovat yleiseltä suuruusluokaltaan alle suositusarvojen. Myös Italiassa altistus on alle Italian lainsäädännössä säädetyn tason, joka on suhteessa 7:10 neuvoston suositustason alapuolella, mikä käytännössä vaikuttaa siten, että tukiaseman ympärillä on hieman laajempi kieltovyöhyke. Suojavyöhykkeet ovat yleensä 5 — 10 metriä pystysuorassa tasossa antennin edessä ja metri vaakasuoraan. Koska altistus vähenee etäisyyden neliöllä, turvarajan laskeminen suurentaa aluetta suhteessa 2,5:n suhde 3,5:een.

---

(1)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

(2)  EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 93.

(3)  Neuvoston direktiivi 73/23/ETY, annettu 19 päivänä helmikuuta 1973, tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 77, 26.3.1973).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/5/EY, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1999, radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (EYVL L 91, 7.4.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/467 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/467

---

(2004/C 84 E/0541)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1271/03

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(3. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Juan Carlos Gonzalez Leivan vangittuna pitäminen Kuubassa

Onko komissio tietoinen ihmisoikeusaktivisti Juan Carlos Gonzalez Leivan tilanteesta? Häntä on pidetty vangittuna epäinhimillisissä oloissa Kuubassa 5. maaliskuuta 2002 lähtien eikä häntä ole vieläkään tuotu oikeuden eteen (katso E-1458/02, E-1467/02 (1) ja E-3646/02 (2)).

Tietääkö komissio, mihin toimiin EU on viimeksi ryhtynyt Gonzalez Leivan olojen suhteen ja miten Kuuban viranomaiset vastasivat kyseisiin toimiin?

Onko komissio valmis koventamaan äänenpainojaan EU:n ja Kuuban välisessä vuoropuhelussa ihmisoikeuskysymyksistä ja onko komissio valmis selvittämään, onko ihmisoikeuksien loukkaamisella vaikutusta EU:n yhteiseen kantaan Kuubasta?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-3646/02 (2).

---

(1)  EUVL C 28 E, 6.2.2003, s. 109.

(2)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/467 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/467

---

(2004/C 84 E/0542)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1306/03

esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle

(7. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Henkilöautojen pakokaasupäästöjä koskevan yhteisön lainsäädännön kehittäminen

Nyt kun direktiivi 98/69/EY (1) on pantu täytäntöön ja uusissa ajoneuvoissa on direktiivin säännösten mukainen varustus, herää kysymys, miten henkilöautojen pakokaasupäästöjä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä aiotaan kehittää jatkossa. Yhteinen ilmanlaatua koskeva politiikka edellyttää, että erityisesti typen oksideja ja hiukkaspäästöjä vähennetään edelleen. Dieselmoottoreiden hiukkaspäästöjä voidaan nykyisillä menetelmillä vähentää jo merkittävästi. Uudeksi ongelmaksi näyttää olevan muodostumassa nykyaikaisten yhteispaineruiskutusjärjestelmällä toimivien moottoreiden päästöinä syntyvät läpimitaltaan alle 1 mikrometrin kokoiset hiukkaset.

| 1. | Mitä valmisteluja on tehty henkilöautojen pakokaasupäästöjen vähentämistä koskevan lainsäädännön seuraavaa vaihetta varten? |
| --- | --- |

1.

Mitä valmisteluja on tehty henkilöautojen pakokaasupäästöjen vähentämistä koskevan lainsäädännön seuraavaa vaihetta varten?

| 2. | Suunnitteleeko komissio vuodeksi 2008 pakokaasupäästöjen vähentämistä koskevan lainsäädännön viidettä vaihetta, johon sisältyy typen oksidien ja hiukkaspäästöjen vähentäminen ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota läpimitaltaan alle 1 mikrometrin kokoisiin hiukkasiin? |
| --- | --- |

2.

Suunnitteleeko komissio vuodeksi 2008 pakokaasupäästöjen vähentämistä koskevan lainsäädännön viidettä vaihetta, johon sisältyy typen oksidien ja hiukkaspäästöjen vähentäminen ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota läpimitaltaan alle 1 mikrometrin kokoisiin hiukkasiin?

| 3. | Milloin komissio laatii lainsäädännön viidettä vaihetta koskevan ehdotuksen? |
| --- | --- |

3.

Milloin komissio laatii lainsäädännön viidettä vaihetta koskevan ehdotuksen?

(7. toukokuuta 2003)

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

Komissio pohjustaa Euro V -standardia direktiivin 98/69/EY (2) soveltamisalaan kuuluvia kevyitä ajoneuvoja varten. Pääpainopistealueena on typen oksidien (NOx) ja hiukkaspäästöjen vähentäminen. Mikrohiukkasten vähentäminen on etusijalla ihmisen terveyteen kohdistuvien vaikutusten takia. Tämä ei koske ainoastaan dieselmoottoreita, vaan myös bensiinikäyttöisiä suorasuihkutusmoottoreita, joihin myös liittyy huomioon otettavia huolenaiheita. Mikrohiukkasten mittaukseen käytettävien uusien laboratoriomenetelmien valmistelu on hyvässä vauhdissa Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa (UN-ECE), mutta työ tarkan ja luotettavan testausmenetelmän aikaansaamiseksi ajoneuvojen tyyppihyväksyntää varten päästöjen osalta on vielä kesken.

Euro V -standardiin tähtäävien toimenpiteiden vaikutuksia on arvioitava myös kestävän kehityksen näkökulmasta.

Komission tarkoituksena on, että Euro V -vaihe tulisi voimaan vuosikymmenen lopulla direktiivin 98/69/EY soveltamisalaan kuuluvien eri ajoneuvoluokkien osalta siten, että lainsäädännön muuttamisessa noudatetaan samaa viiden vuoden jaksotusta, jonka toimielimet asettivat Euro III- ja Euro IV -vaiheille.

Voidaan odottaa, että komissio hyväksyy ehdotuksen vuoden 2004 lopulla.

---

(1)  EYVL L 350, 28.12.1998, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/69/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/468 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/468

---

(2004/C 84 E/0543)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1367/03

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(10. huhtikuuta 2003)

Aihe:   EU:n maataloustuki ja paikallisten maataloustuottajien syrjäyttäminen

Jokin aika sitten Ruotsin tiedotusvälineissä oli tietoja siitä, että ruotsalais-tanskalainen meijeriyhtiö Arla on dumpannut useita tuhansia tonneja maitojauhetta Dominikaanisen tasavallan markkinoille, minkä seurauksena noin 15 000 paikallista pientuottajaa on joutunut niin mahdottomaan kilpailuasemaan, että he ovat joutuneet lopettamaan toimintansa. Arlan maitojauheviennin osuus EU:n vientituesta on 160 miljoonaa Ruotsin kruunua vuodessa. Arlan vientituki ei ole valitettavasti mikään poikkeus, sillä monet samankaltaiset tukijärjestelyt muodostavat selvän käytännön.

Mikä on komission käsitys järjestelyistä, joiden myötä Arlan tapaiset yritykset voivat EU:n vientituen avulla osaltaan dumpata mainitun kaltaisia tuotteita, ja mihin toimiin se on ryhtynyt tämän kaltaisten tapausten välttämiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(28. toukokuuta 2003)

Euroopan unionin ja Dominikaanisen tasavallan välinen kauppa tapahtuu Maailman kauppajärjestön (WTO:n) Uruguayn kierroksen monenkeskisten kauppaneuvottelujen jälkeen tehdyn maataloussopimuksen sekä maitojauheen tuontisuojaa Dominikaanisessa tasavallassa koskevan Euroopan yhteisön ja Dominikaanisen tasavallan yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa.

Euroopan neuvosto hyväksyi yhteisymmärryspöytäkirjan (1) heinäkuussa 1998, ja 24. marraskuuta 1999 tehdyllä Dominikaanisen tasavallan presidentin säädöksellä nro 505/99 säädettiin WTO:n uuden ohjelman täytäntöönpanosta Dominikaanisessa tasavallassa. Suojatakseen paikallista tuotantoa niin, että kuluttajille varmistetaan samalla riittävä kohtuuhintaisten tuotteiden saatavuus, Dominikaaninen tasavalta määräsi uudessa WTO-ohjelmassaan maitojauheelle 32 000 tonnin tariffikiintiön, josta 70 prosenttia on varattu Euroopan yhteisölle ja 15 prosenttia Uudelle-Seelannille ja muille tuottajille. Niinpä yhteisöstä on säännöllisesti viety maitojauhetta Dominikaaniseen tasavaltaan.

Maidontuotanto on lisääntynyt Dominikaanisessa tasavallassa 4—6 prosenttia vuodessa. Maidon tuotantohinta on kuitenkin 4—6 DOP/litra (Dominikaanisen tasavallan peso), jatkojalostajat maksavat maidontuottajille 6,75 DOP/litra, jälleenmyyjät jatkojalostajille pastöroidusta maidosta 17—18 DOP/litra ja kuluttaja maidosta vähintään 20 DOP/litra. Yhteisön Dominikaaniseen tasavaltaan viemän maitojauheen vähittäismyyntihinnat ovat suuremmat kuin muiden maahantuotujen maitojauheiden ja Dominikaanisessa tasavallassa tuotetun maitojauheen. Komissiolta saadut tiedot vahvistavat siten, että yhteisön Dominikaanista tasavaltaa koskeva vientipolitiikka on järkevää ja vastuullista.

Yhdysvaltojen maatalousministeriön 2001 julkaisemassa raportissa Dominikaanisen tasavallan meijerimark-kinoista 2001 (2) arvioidaan, että Dominikaanisessa tasavallassa on noin 59 000 maidontuottajaa, joista 17 500 on erikoistunut maidontuotantoon ja loput sekä maidon että naudanlihan tuotantoon keskittyvään karjankasvatukseen. Kuten kaikissa maailman maissa, myös Dominikaanisessa tasavallassa on meneillään rakennemuutos niin tuottaja- kuin jalostajatasollakin, mistä seuraa maidontuottajien määrän jatkuva väheneminen. Euroopan yhteisössä maidontuottajien lukumäärä on vähentynyt kuluneiden kymmenen vuoden aikana noin 50 prosenttia.

Dominikaanisen tasavallan paikallisesta maidontuotannosta raportissa todetaan, että monet muun muassa epävarmaan energiansaantiin, markkinoiden keskittymiseen ja laatuongelmiin liittyvät rakenteelliset ongelmat hankaloittavat paikallisen maidontuotannon kehittymistä enemmän kuin maahantuonti.

Komissio on säännöllisesti yhteydessä Dominikaanisen tasavallan viranomaisiin yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisesta ja on myös säännöllisin väliajoin (kesäkuussa 2002, joulukuussa 2002 ja helmikuussa 2003) pyytänyt sekä maassa tuotettujen että maahantuotujen maitojauheiden hintatietoja. Dominikaanisen tasavallan viranomaiset eivät ole esittäneet väitteitä, joiden mukaan yhteisöstä tuleva tuonti haittaisi kehitystä tai vaikuttaisi hintoihin kielteisesti niin, että siitä olisi haittaa paikallisille tuottajille ja siten epäsuorasti maan maidontuotannon kehitykselle. Lisäksi komissio on tarjonnut teknistä apua meijerialan kehittämiseen. Ehdotus sai aikaan sen, että Dominikaanisen tasavallan viranomaiset päättivät rahoittaa tutkimuksen Dominikaanisen tasavallan meijerialan nykytilanteesta ja tulevaisuudennäkymistä (valmisteilla).

Yhteisö maksaa vientitukia sisämarkkinoiden hinnan ja maailmanmarkkinahinnan välisen eron kattamiseksi yhteisön WTO-ohjelmissa määriteltyjen enimmäistukien rajoissa. Näissä puitteissa Dominikaaniseen tasavaltaan vietävän rasvattoman maitojauheen ja rasvaisen maitojauheen kiintiöille määrätyt vientituet ovat pienemmät kuin muihin kohteisiin myönnetyt vientituet. Ero Dominikaaniseen tasavaltaan kohdistuvalle viennille myönnettävän tuen ja muihin kohteisiin suunnattuun vientiin myönnettävän tuen välillä kasvaa entisestään kiintiövuonna 2003/2004 niin, että Dominikaaniseen tasavaltaan suunnatulle viennille annetaan vähemmän tukea.

Yhteisö on tehnyt selväksi, että se on tulevaisuudessa valmis vähentämään vientitukia sillä ehdolla, että kaikissa muissa vientiavustuksissa noudatetaan samaa kurinalaisuutta. Nämä sitoumukset käyvät ilmi Maailman kauppajärjestön alaisten maatalousneuvottelujen yksityiskohtaisia sääntöjä koskevasta yhteisön asiakirjasta. Vientitukien merkitys itse asiassa vähenee koko ajan ja tuet ovat vähentyneet niin, että kun vuonna 1992 tukea annettiin 25 prosenttia yhteisöstä vietyjen maataloustuotteiden arvosta, vuonna 2001 sitä oli enää 5,2 prosenttia.

Lopuksi on todettava, että jos viennillä on ollut kielteisiä vaikutuksia, kuten Länsi-Afrikkaan suunnatulla lihanviennillä oli 1980-luvulla, yhteisö on puuttunut tilanteeseen keskeyttämällä joissakin tapauksissa tietyistä tuotteista myönnettävien vientitukien maksamisen. Kokemus osoittaa kuitenkin, että kun yhteisö lopettaa vientitukien myöntämisen joillekin tietyille markkinoille suunnatuille tuotteille, yhteisön tuotteiden markkinaosuuden valtaavat muista kehittyneistä maista peräisin olevat tuotteet, joiden vaikutukset paikallisten tuottajien toimintaan ovat aivan samanlaiset.

---

(1)  Neuvoston päätös 98/486/EY (EYVL L 218, 6.8.1998).

(2)  Ph.D. Wagner A. Méndez and Ph.D. Ruben D. Núñez: ”The dairy market in the Dominican Republic 2001”. Yhdysvaltojen maatalousministeriö 2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/470 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/470

---

(2004/C 84 E/0544)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1511/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(28. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Rahoitukseen liittyvät oikaisut

Vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2001 vuosikertomuksen (1) kohtaan 2.57 komissio toteaa: ”Komission yksiköt ovat ilmoittaneet osana vuoden 2001 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn jatkotoimia Portugalin viranomaisille, että Ifadapin menoihin ehdotetaan 2 prosentin (2,8 milj. euroa) rahoitusoikaisua.”

Pyydän komissiolta kertomusta, johon tämä päätös perustuu.

Pyydän komissiolta myös tilintarkastustuomioistuimen saman kertomuksen kohdassa 2.59 mainittujen Portugalin maksajavirastojen atk-järjestelmää koskevaa tarkastuskertomusta sekä kaikkia muita tarkastuskertomuksia, joita komissio on laatinut kyseisistä virastoista.

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(16. kesäkuuta 2003)

Komission ehdottama rahoitusoikaisu, joka koskee portugalilaista maksajavirastoa Instituto Financeiro de Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e Pescas (Ifadap), perustuu asetuksen (EY) N:o 1663/95 (2) 3 artiklan mukaisesti EMOTR:n toimikautta 2001 koskevan rahoitustarkastusviraston (Inspection Générale des Finances — IGF) kertomuksen analyysiin. Ehdotettu oikaisu muodostuu rahoitustarkastusviraston havaitsemien virheiden ekstrapoloinnista. Komissio suoritti 16.—20. syyskuuta 2002 Portugalissa Ifadapin tiloissa tarkastuksen tarkemman ekstrapoloinnin tekemiseksi ja Ifadapin rekisteröintiä maksajavirastoksi koskevan yleisarvioinnin suorittamiseksi.

Rahoitusoikaisun toimeenpanoa koskevaa tilien tarkastusta ja hyväksymistä ei ole saatettu vielä päätökseen.

Kuten parlamentin jäsen mainitsee, tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2001 koskevan vuosikertomuksen (3) kohdassa 2.59 viitataan myös maksajavirastojen tietojärjestelmiä koskeviin tarkastuksiin. Portugalissa vain Nacional de Intercvençao e Garanta Agricola (INGA) sisällytettiin näiden tarkastusten piiriin.

Parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi säädetään 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (4). Komissio soveltaa parlamentin jäsenen pyyntöön kyseisen asetuksen mukaista menettelyä.

Komissio muistuttaa parlamentin jäsenelle, että 5 päivänä heinäkuuta 2001 allekirjoitetun parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen mukaan parlamentin puhemies sekä puhemiehistö ja puheenjohtajakokous tai asianomaisen valiokunnan puheenjohtajat voivat pyytää komissiota luovuttamaan luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja.

---

(1)  EYVL C 295, 28.11.2002, s. 58.

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1663/95, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1995, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta (EYVL L 158, 8.7.1995).

(3)  EYVL C 295, 28.11.2002.

(4)  EYVL L 145, 31.5.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/471 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/471

---

(2004/C 84 E/0545)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1570/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(8. toukokuuta 2003)

Aihe:   Flanderin viranomaisten aktiivista ja siten vapaan kilpailun edistämistä haittaavaa osallistumista ympäristön kunnostamiseen koskeva arvostelu

| 1. | Arvosteliko komissio 16. lokakuuta 2002 sitä, että Flanderin julkinen hallinto on vuodesta 1990 osallistunut voimakkaasti ympäristöongelmien hoitamiseen kokonaan tai osittain omistamiensa ja 90-prosenttisesti Flanderin ympäristöpolitiikan toteuttamisesta vastaavien yritysten, kuten Vlaamse Milieuholding, Aquafin NV (vedenpuhdistus), Indaver (teollisuuden ja kotitalouksien jätteet), Vlaamse Afvalrecuperatiemaatschappij (kierrätys) ja Antwerpenin Hooge Maey -kaatopaikan kunnostamiseksi muodostettu yhtiö, kautta? |
| --- | --- |

1.

Arvosteliko komissio 16. lokakuuta 2002 sitä, että Flanderin julkinen hallinto on vuodesta 1990 osallistunut voimakkaasti ympäristöongelmien hoitamiseen kokonaan tai osittain omistamiensa ja 90-prosenttisesti Flanderin ympäristöpolitiikan toteuttamisesta vastaavien yritysten, kuten Vlaamse Milieuholding, Aquafin NV (vedenpuhdistus), Indaver (teollisuuden ja kotitalouksien jätteet), Vlaamse Afvalrecuperatiemaatschappij (kierrätys) ja Antwerpenin Hooge Maey -kaatopaikan kunnostamiseksi muodostettu yhtiö, kautta?

| 2. | Pitääkö paikkansa Brysselin vapaan yliopiston taloustieteen professorin Herman Matthijsin esittämä toteamus, jonka mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on ainoa EU-jäsenvaltio, jossa toimitaan yleishyödyllisten palveluiden vapauttamista koskevien komission suunnitelmien mukaisesti? |
| --- | --- |

2.

Pitääkö paikkansa Brysselin vapaan yliopiston taloustieteen professorin Herman Matthijsin esittämä toteamus, jonka mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on ainoa EU-jäsenvaltio, jossa toimitaan yleishyödyllisten palveluiden vapauttamista koskevien komission suunnitelmien mukaisesti?

| 3. | Harkitseeko komissio menettelyn käynnistämistä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Luxemburgissa pyrkiäkseen siihen, että talousarviossa Flanderin vedenpuhdistuksen parantamiseksi osoitetuista 7,5 miljardista eurosta maksetaan suuret sakot sen johdosta, että muut eurooppalaiset yritykset eivät voineet osallistua Flanderin viranomaisten tarjoamia palveluja koskevaan julkiseen tarjouskilpailuun? |
| --- | --- |

3.

Harkitseeko komissio menettelyn käynnistämistä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Luxemburgissa pyrkiäkseen siihen, että talousarviossa Flanderin vedenpuhdistuksen parantamiseksi osoitetuista 7,5 miljardista eurosta maksetaan suuret sakot sen johdosta, että muut eurooppalaiset yritykset eivät voineet osallistua Flanderin viranomaisten tarjoamia palveluja koskevaan julkiseen tarjouskilpailuun?

| 4. | Neuvotteleeko komissio Flanderin viranomaisten kanssa muista mahdollisista ratkaisuista? Mitä tuloksia on näistä neuvotteluista tähän mennessä saatu? |
| --- | --- |

4.

Neuvotteleeko komissio Flanderin viranomaisten kanssa muista mahdollisista ratkaisuista? Mitä tuloksia on näistä neuvotteluista tähän mennessä saatu?

Lähteet: De Standaard -päivälehti 9. ja 10. huhtikuuta 2003, De Morgen -päivälehti ja De Financiëel Economische Tijd -lehti 10. huhtikuuta 2003.

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. kesäkuuta 2003)

| 1. | Virallisessa ilmoituksessaan 16. lokakuuta 2002 komissio esitti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen nojalla vastalauseita tietyistä myönnetyistä sopimuksista ja tehdyistä päätöksistä, joista Flanderin alueella toimivat alue- ja paikallisviranomaiset eivät olleet järjestäneet ensin tarjouskilpailua ja jotka koskivat ympäristöpolitiikkaan liittyviä tiettyjä tehtäviä. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta näkökulmasta poiketen komission väite ei koskenut sitä, että ”Flanderin julkinen hallinto on vuodesta 1990 osallistunut voimakkaasti ympäristöongelmien hoitamiseen kokonaan tai osittain omistamiensa ... yritysten ... kautta”. |
| --- | --- |

1.

Virallisessa ilmoituksessaan 16. lokakuuta 2002 komissio esitti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen nojalla vastalauseita tietyistä myönnetyistä sopimuksista ja tehdyistä päätöksistä, joista Flanderin alueella toimivat alue- ja paikallisviranomaiset eivät olleet järjestäneet ensin tarjouskilpailua ja jotka koskivat ympäristöpolitiikkaan liittyviä tiettyjä tehtäviä. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta näkökulmasta poiketen komission väite ei koskenut sitä, että ”Flanderin julkinen hallinto on vuodesta 1990 osallistunut voimakkaasti ympäristöongelmien hoitamiseen kokonaan tai osittain omistamiensa ... yritysten ... kautta”.

| 2. | Komissio jättää puhujalle vastuun omasta puheenvuorostaan. Komissio on kuitenkin ilmaissut (1) monissa yhteyksissä kantansa, jonka mukaan yleishyödyllisillä palveluilla on keskeinen asema Euroopan unionin yhteiskuntamallin kehittämisessä, ja jäsenvaltiot voivat edelleen vapaasti määritellä yleishyödylliset palvelut ja niiden toiminnan. On kuitenkin tarpeen taata, että kaikki EY:n perustamissopimuksen määräysten soveltamiselle asetetut rajoitukset ja erityisesti kilpailun ja sisämarkkinoihin liittyvien vapauksien rajoitukset eivät ylitä sitä, mikä on ehdottoman tarpeen yleishyödyllisen tehtävän suorittamiseksi moitteettomasti. Varsinkin silloin, kun jäsenvaltiot päättävät antaa tällaisten palvelujen hallinnoinnin kolmansille, näiden kolmansien osapuolten valinnassa on noudatettava julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden sääntöjä ja periaatteita. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että komissio on äskettäin hyväksynyt vihreän kirjan yleishyödyllisistä palveluista (Internet-sivusto http://europa.eu.int/comm/secreta-riatgeneral/servicesgeneralinterest). Se sisältää komission näkemyksiä aiheesta, ja siinä kehotetaan kaikkia asiaankuuluvia osapuolia esittämään kantansa ja antamaan ehdotuksia. |
| --- | --- |

2.

Komissio jättää puhujalle vastuun omasta puheenvuorostaan. Komissio on kuitenkin ilmaissut (1) monissa yhteyksissä kantansa, jonka mukaan yleishyödyllisillä palveluilla on keskeinen asema Euroopan unionin yhteiskuntamallin kehittämisessä, ja jäsenvaltiot voivat edelleen vapaasti määritellä yleishyödylliset palvelut ja niiden toiminnan. On kuitenkin tarpeen taata, että kaikki EY:n perustamissopimuksen määräysten soveltamiselle asetetut rajoitukset ja erityisesti kilpailun ja sisämarkkinoihin liittyvien vapauksien rajoitukset eivät ylitä sitä, mikä on ehdottoman tarpeen yleishyödyllisen tehtävän suorittamiseksi moitteettomasti. Varsinkin silloin, kun jäsenvaltiot päättävät antaa tällaisten palvelujen hallinnoinnin kolmansille, näiden kolmansien osapuolten valinnassa on noudatettava julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden sääntöjä ja periaatteita. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että komissio on äskettäin hyväksynyt vihreän kirjan yleishyödyllisistä palveluista (Internet-sivusto http://europa.eu.int/comm/secreta-riatgeneral/servicesgeneralinterest). Se sisältää komission näkemyksiä aiheesta, ja siinä kehotetaan kaikkia asiaankuuluvia osapuolia esittämään kantansa ja antamaan ehdotuksia.

| 3. | Parlamentin jäsenen mainitsema komission käynnistämä menettely Belgian valtiota vastaan on edelleen riita-asian valmisteluvaiheessa. Osapuolten esittämistä väitteistä käydään vuoropuhelua Belgian toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Joka tapauksessa julkisia hankintoja koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei anneta komissiolle mahdollisuutta määrätä omasta aloitteestaan sakkoja jäsenvaltioille, mikäli sovellettavia säännöksiä ei noudateta. Nykytilanteessa julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden nojalla ainoastaan asian saattaminen tuomioistuimen käsiteltäväksi 228 artiklan 2 kohdassa määrätyin tiukoin edellytyksin antaa tuomioistuimelle mahdollisuuden määrätä jäsenvaltion, joka ei ole noudattanut sen antamaa tuomiota, maksamaan kiinteämääräinen summa tai uhkasakko. Kuten edellä todettiin, komission asiassa käynnistämä menettely on kuitenkin toistaiseksi vasta riita-asian valmisteluvaiheessa. |
| --- | --- |

3.

Parlamentin jäsenen mainitsema komission käynnistämä menettely Belgian valtiota vastaan on edelleen riita-asian valmisteluvaiheessa. Osapuolten esittämistä väitteistä käydään vuoropuhelua Belgian toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Joka tapauksessa julkisia hankintoja koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei anneta komissiolle mahdollisuutta määrätä omasta aloitteestaan sakkoja jäsenvaltioille, mikäli sovellettavia säännöksiä ei noudateta. Nykytilanteessa julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden nojalla ainoastaan asian saattaminen tuomioistuimen käsiteltäväksi 228 artiklan 2 kohdassa määrätyin tiukoin edellytyksin antaa tuomioistuimelle mahdollisuuden määrätä jäsenvaltion, joka ei ole noudattanut sen antamaa tuomiota, maksamaan kiinteämääräinen summa tai uhkasakko. Kuten edellä todettiin, komission asiassa käynnistämä menettely on kuitenkin toistaiseksi vasta riita-asian valmisteluvaiheessa.

| 4. | Belgian toimivaltaisten viranomaisten kanssa käytävä vuoropuhelu on vielä kesken, joten olisi ennenaikaista ilmaista näkemystä menettelyn mahdollisesta lopputuloksesta. |
| --- | --- |

4.

Belgian toimivaltaisten viranomaisten kanssa käytävä vuoropuhelu on vielä kesken, joten olisi ennenaikaista ilmaista näkemystä menettelyn mahdollisesta lopputuloksesta.

---

(1)  EYVL C 281, 26.9.1996 ja EYVL C 17, 19.1.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/472 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/472

---

(2004/C 84 E/0546)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1571/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(8. toukokuuta 2003)

Aihe:   Ympäristön kunnostamista koskevien ongelmien ratkaiseminen Flanderissa lisäämättä riippuvuutta tietyistä yrityksistä

| 1. | Kohdistuuko arvostelu, jota komissio on esittänyt Flanderin viranomaisten merkittävää osallistumista vuodesta 1990 lähtien ympäristöongelmien hoitamiseen kohtaan, ainoastaan niihin etuihin, joita vapailla markkinoilla toimivat yritykset, joukossa myös Flanderin viranomaisten valitsemat yksityiset yritykset, ovat saaneet kilpailun puuttumisen myötä? Odotetaanko kyseistenkin yritysten maksavan sakkoja? Miten se on mahdollista silloin, jos ne ovat sittemmin ajautuneet vararikkoon? |
| --- | --- |

1.

Kohdistuuko arvostelu, jota komissio on esittänyt Flanderin viranomaisten merkittävää osallistumista vuodesta 1990 lähtien ympäristöongelmien hoitamiseen kohtaan, ainoastaan niihin etuihin, joita vapailla markkinoilla toimivat yritykset, joukossa myös Flanderin viranomaisten valitsemat yksityiset yritykset, ovat saaneet kilpailun puuttumisen myötä? Odotetaanko kyseistenkin yritysten maksavan sakkoja? Miten se on mahdollista silloin, jos ne ovat sittemmin ajautuneet vararikkoon?

| 2. | Miten ympäristöongelmien ratkaisemisesta vastaavat viranomaiset voivat suojautua yksityisten yritysten pyrkimyksiltä ottaa hoitaakseen huonommilla ehdoilla, esimerkiksi korvaamalla vesikuljetukset maantiekuljetuksilla, osan viranomaisille kuuluvista tehtävistä, tai toteuttaa kyseisistä tehtävistä vain ne toiminnot, jotka ovat niille kannattavia? |
| --- | --- |

2.

Miten ympäristöongelmien ratkaisemisesta vastaavat viranomaiset voivat suojautua yksityisten yritysten pyrkimyksiltä ottaa hoitaakseen huonommilla ehdoilla, esimerkiksi korvaamalla vesikuljetukset maantiekuljetuksilla, osan viranomaisille kuuluvista tehtävistä, tai toteuttaa kyseisistä tehtävistä vain ne toiminnot, jotka ovat niille kannattavia?

| 3. | Miten viranomaiset voivat pannessaan täytäntöön ympäristön kunnostamista koskevia toimenpiteitä pitää kulunsa kurissa siten, että ne eivät ole riippuvaisia sellaisten yritysten toiveista, jotka kylläkin pitävät ympäristön kunnostamista heille tuottoisana markkinana, mutta eivät pidä sitä ehdottomasti saavutettavana tavoitteena? |
| --- | --- |

3.

Miten viranomaiset voivat pannessaan täytäntöön ympäristön kunnostamista koskevia toimenpiteitä pitää kulunsa kurissa siten, että ne eivät ole riippuvaisia sellaisten yritysten toiveista, jotka kylläkin pitävät ympäristön kunnostamista heille tuottoisana markkinana, mutta eivät pidä sitä ehdottomasti saavutettavana tavoitteena?

| 4. | Voidaanko komission merkille panema ongelma ratkaista muuttamalla asianomaisten flanderilaisten yritysten oikeushenkilöllisyys osittain yksityisten osakkeenomistajien omistamasta yhtiöstä julkiseksi palveluksi, jonka jälkeen vastuu on yksinomaan Flanderin julkishallinnolla, Flanderin läänit ja Flanderin kuntienväliset yhteistyöelimet mukaan lukien? |
| --- | --- |

4.

Voidaanko komission merkille panema ongelma ratkaista muuttamalla asianomaisten flanderilaisten yritysten oikeushenkilöllisyys osittain yksityisten osakkeenomistajien omistamasta yhtiöstä julkiseksi palveluksi, jonka jälkeen vastuu on yksinomaan Flanderin julkishallinnolla, Flanderin läänit ja Flanderin kuntienväliset yhteistyöelimet mukaan lukien?

Lähteet: De Standaard -päivälehti 9. ja 10. huhtikuuta 2003, De Morgen -päivälehti ja De Financiëel Economische Tijd -lehti 10. huhtikuuta 2003.

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(25. kesäkuuta 2003)

| 1. | Kuten arvoisan parlamentin jäsenen Erik Meijerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1570/03 annetussa vastauksessa (1) todetaan, komissio on esittänyt julkisia hankintoja koskevien sääntöjen nojalla vastalauseita tietyistä myönnetyistä sopimuksista ja tehdyistä päätöksistä, joista Flanderin alueella toimivat alue- ja paikallisviranomaiset eivät ole järjestäneet ensin tarjouskilpailua ja jotka koskevat ympäristöpolitiikkaan liittyviä tehtäviä. Belgian viranomaisten kanssa käydään parhaillaan vuoropuhelua kaikkia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Vain siinä tapauksessa, että Belgian viranomaiset kieltäytyvät muuttamasta sääntöjään yhteisön lainsäädännön mukaisiksi rikkomismenettelyn kuluessa, asian saattaminen tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisin tiukoin edellytyksin antaa tuomioistuimelle mahdollisuuden määrätä Belgian viranomaiset maksamaan kiinteämääräinen summa tai uhkasakko. Asiaan liittyvien yritysten mahdollinen konkurssi ei näytä olevan komission suorittaman tarkastelun kannalta olennainen seikka. Tarkastelun avulla pyritään yhteisön lainsäädännön noudattamiseen ja siihen, että Belgian viranomaisia kehotetaan käyttämään kolmansien osapuolten valinnassa kilpailumenettelyä, kun ne päättävät antaa tietyt taloudelliset toimet kolmansien osapuolten suoritettaviksi. |
| --- | --- |

1.

Kuten arvoisan parlamentin jäsenen Erik Meijerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1570/03 annetussa vastauksessa (1) todetaan, komissio on esittänyt julkisia hankintoja koskevien sääntöjen nojalla vastalauseita tietyistä myönnetyistä sopimuksista ja tehdyistä päätöksistä, joista Flanderin alueella toimivat alue- ja paikallisviranomaiset eivät ole järjestäneet ensin tarjouskilpailua ja jotka koskevat ympäristöpolitiikkaan liittyviä tehtäviä. Belgian viranomaisten kanssa käydään parhaillaan vuoropuhelua kaikkia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Vain siinä tapauksessa, että Belgian viranomaiset kieltäytyvät muuttamasta sääntöjään yhteisön lainsäädännön mukaisiksi rikkomismenettelyn kuluessa, asian saattaminen tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisin tiukoin edellytyksin antaa tuomioistuimelle mahdollisuuden määrätä Belgian viranomaiset maksamaan kiinteämääräinen summa tai uhkasakko. Asiaan liittyvien yritysten mahdollinen konkurssi ei näytä olevan komission suorittaman tarkastelun kannalta olennainen seikka. Tarkastelun avulla pyritään yhteisön lainsäädännön noudattamiseen ja siihen, että Belgian viranomaisia kehotetaan käyttämään kolmansien osapuolten valinnassa kilpailumenettelyä, kun ne päättävät antaa tietyt taloudelliset toimet kolmansien osapuolten suoritettaviksi.

| 2. | Toisessa kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, miten viranomaiset voivat suojautua ympäristön kannalta huonommilta ehdoilta, joita yksityiset yritykset saattavat noudattaa. Tältä osin on huomattava, että hankintaviranomaiset voivat tekemiensä julkisten hankintojen yhteydessä tietyin edellytyksin ottaa huomioon ympäristökriteerejä, kunhan nämä kriteerit liittyvät hankinnan kohteeseen. |
| --- | --- |

2.

Toisessa kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, miten viranomaiset voivat suojautua ympäristön kannalta huonommilta ehdoilta, joita yksityiset yritykset saattavat noudattaa. Tältä osin on huomattava, että hankintaviranomaiset voivat tekemiensä julkisten hankintojen yhteydessä tietyin edellytyksin ottaa huomioon ympäristökriteerejä, kunhan nämä kriteerit liittyvät hankinnan kohteeseen.

| 3. | Kolmannessa kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, miten viranomaiset voivat pitää ympäristötoimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät kulunsa kurissa olematta riippuvaisia yksityisistä yrityksistä. Tältä osin on syytä huomata, että julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen myötä olisi oltava mahdollista kilpailuttaa hankkeet ja tällä tavoin löytää paras hinta-laatusuhde ottaen huomioon ympäristönäkökohdat edellä kuvatuin edellytyksin. |
| --- | --- |

3.

Kolmannessa kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, miten viranomaiset voivat pitää ympäristötoimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät kulunsa kurissa olematta riippuvaisia yksityisistä yrityksistä. Tältä osin on syytä huomata, että julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen myötä olisi oltava mahdollista kilpailuttaa hankkeet ja tällä tavoin löytää paras hinta-laatusuhde ottaen huomioon ympäristönäkökohdat edellä kuvatuin edellytyksin.

| 4. | Neljännessä kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, voidaanko komission merkille panema ongelma ratkaista muuttamalla ympäristöalan tehtävien toteutuksesta vastaavia yrityksiä julkisten palvelujen harjoittajiksi. Tässä kysymyksessä näytetään viittaavan in house -suhteiden ongelmallisuuteen, sillä nämä suhteet eivät kuulu julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisalaan. Yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin täsmentänyt tältä osin, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä sovelletaan aina, kun valtio tai alueellinen viranomainen (hankintaviranomaisen asemassa) antaa kolmannen osapuolen suoritettavaksi palvelun, paitsi niissä tapauksissa, joissa hankintaviranomainen valvoo kyseistä oikeushenkilöä samalla tavoin kuin se valvoo omia toimipaikkojaan ja joissa tämä oikeushenkilö harjoittaa pääosaa toiminnastaan hankintaviranomaisen kanssa. Pelkästään 100 prosentin osuuden haltuunotto ei siis riitä sen välttämiseen, että hankkeista on ensin järjestettävä tarjouskilpailu (asia C-l07/98, Teckal, tuomio 18.11.1999). |
| --- | --- |

4.

Neljännessä kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, voidaanko komission merkille panema ongelma ratkaista muuttamalla ympäristöalan tehtävien toteutuksesta vastaavia yrityksiä julkisten palvelujen harjoittajiksi. Tässä kysymyksessä näytetään viittaavan in house -suhteiden ongelmallisuuteen, sillä nämä suhteet eivät kuulu julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisalaan. Yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin täsmentänyt tältä osin, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä sovelletaan aina, kun valtio tai alueellinen viranomainen (hankintaviranomaisen asemassa) antaa kolmannen osapuolen suoritettavaksi palvelun, paitsi niissä tapauksissa, joissa hankintaviranomainen valvoo kyseistä oikeushenkilöä samalla tavoin kuin se valvoo omia toimipaikkojaan ja joissa tämä oikeushenkilö harjoittaa pääosaa toiminnastaan hankintaviranomaisen kanssa. Pelkästään 100 prosentin osuuden haltuunotto ei siis riitä sen välttämiseen, että hankkeista on ensin järjestettävä tarjouskilpailu (asia C-l07/98, Teckal, tuomio 18.11.1999).

---

(1)  Katso sivu 471.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/473 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/473

---

(2004/C 84 E/0547)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1671/03

esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle

(19. toukokuuta 2003)

Aihe:   Säännöksiä lomakorvauksista koskenutta kysymystä E-3529/02 koskeva jatkokysymys

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-3529/02 (1) komissio toteaa, että Belgian lainsäädännön nojalla vuosilomaoikeuden käyttäminen siirtyy tosiasiallisesti seuraavaan kalenterivuoteen. Komission mielestä tämä on direktiivin 93/104/EY (2) 7 artiklan mukaista. Kyseisessä artiklassa vahvistetaan kuitenkin nimenomaisesti, että kaikilla työntekijöillä on oikeus vähintään neljän viikon mittaiseen palkalliseen vuosilomaan. Tiedonannossaan KOM(2000)787 komissio toteaa itsekin, että työntekijät eivät voi pitää palkallista lomaa ensimmäisenä työssäolovuotenaan. Tästä ei voi tehdä muuta johtopäätöstä kuin että Belgiassa kaikilla työntekijöillä ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan, mikä on direktiivissä 93/104/EY asetettu nimenomainen vaatimus. Direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa todetaan selkeästi, että palkallisen vuosiloman vähimmäisjaksoa ei voida korvata rahallisella hyvityksellä. Tämä tarkoittaa, että artiklan 1 kohdasta ei voida poiketa.

| 1. | Yhtyykö komissio kantaan, jonka mukaan Belgiassa kaikilla työntekijöillä ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan, mikä todetaan myös tiedonannossa KOM(2000) 787: nimittäin kyseinen oikeus puuttuu työntekijöiltä, jotka ovat olleet työnantajansa palveluksessa vähemmän kuin yhden vuoden ajan? Miten tämä on sovitettavissa yhteen sen direktiivin kanssa, jonka mukaan kyseinen oikeus kuuluu kaikille työntekijöille? Pyydän painokkaasti komissiota ottamaan vastauksessaan huomioon tiedonantonsa KOM(2000)787. |
| --- | --- |

1.

Yhtyykö komissio kantaan, jonka mukaan Belgiassa kaikilla työntekijöillä ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan, mikä todetaan myös tiedonannossa KOM(2000) 787: nimittäin kyseinen oikeus puuttuu työntekijöiltä, jotka ovat olleet työnantajansa palveluksessa vähemmän kuin yhden vuoden ajan? Miten tämä on sovitettavissa yhteen sen direktiivin kanssa, jonka mukaan kyseinen oikeus kuuluu kaikille työntekijöille? Pyydän painokkaasti komissiota ottamaan vastauksessaan huomioon tiedonantonsa KOM(2000)787.

| 2. | Komissio ei vastauksessaan ottanut kantaa myöskään kysymykseen siitä, missä määrin Belgiassa sovellettu järjestely haittaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja onko se siten mahdollisesti ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan kanssa. Pyydän komissiota vastaamaan myös tähän nimenomaiseen kysymykseen. |
| --- | --- |

2.

Komissio ei vastauksessaan ottanut kantaa myöskään kysymykseen siitä, missä määrin Belgiassa sovellettu järjestely haittaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja onko se siten mahdollisesti ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan kanssa. Pyydän komissiota vastaamaan myös tähän nimenomaiseen kysymykseen.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2003)

| 1. | Komissio viittaa vastaukseen, jonka se antoi parlamentin jäsen Bartho Pronkin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3529/02 (3). Muilta osin komissio haluaa korostaa, että kaikilla työntekijöillä on Belgiassa oikeus vähintään neljän viikon mittaiseen palkalliseen vuosilomaan. Vuosilomia koskevan 27. kesäkuuta 1971 annetun konsolidoidun lain 2 pykälän mukaan työntekijöiden oikeus vuosilomaan suhteutetaan heidän tekemäänsä työhön. Työntekijöillä on lomaoikeus mahdollisista muunsisältöisistä sopimuksista huolimatta, eivätkä työntekijät voi jättää käyttämättä vuosilomaa, johon heillä on oikeus. Edellä mainitun lain 3 pykälässä tarkennetaan, että loman pituuden määrittelyperusteena käytetään työntekijän työskentely-aikaa vuosiloman kertymisjaksolla. Loman määrä on vähintään 24 päivää 12 kuukauden työjaksoa kohti. Loman pituuden laskentaperusteena käytetään tässä yhteydessä kalenterivuotta, joka edeltää vuotta, jolloin lomaa myönnetään.
  Belgian lainsäädäntöä ei näin ollen tule sekoittaa asiassa Bectu (4) esille tulleeseen lainsäädäntöön, sillä palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden alkamista ei Belgian lainsäädännössä rajoiteta työn vähimmäis-keston perusteella, vaan siinä siirretään lomaoikeuden käyttäminen seuraavaan kalenterivuoteen. Tämä on komission mielestä lain 7 pykälän 1 kohdan mukaista (katso kysymykseen E-3529/02 annetun vastauksen perusteluja). |
| --- | --- |

1.

Komissio viittaa vastaukseen, jonka se antoi parlamentin jäsen Bartho Pronkin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3529/02 (3). Muilta osin komissio haluaa korostaa, että kaikilla työntekijöillä on Belgiassa oikeus vähintään neljän viikon mittaiseen palkalliseen vuosilomaan. Vuosilomia koskevan 27. kesäkuuta 1971 annetun konsolidoidun lain 2 pykälän mukaan työntekijöiden oikeus vuosilomaan suhteutetaan heidän tekemäänsä työhön. Työntekijöillä on lomaoikeus mahdollisista muunsisältöisistä sopimuksista huolimatta, eivätkä työntekijät voi jättää käyttämättä vuosilomaa, johon heillä on oikeus. Edellä mainitun lain 3 pykälässä tarkennetaan, että loman pituuden määrittelyperusteena käytetään työntekijän työskentely-aikaa vuosiloman kertymisjaksolla. Loman määrä on vähintään 24 päivää 12 kuukauden työjaksoa kohti. Loman pituuden laskentaperusteena käytetään tässä yhteydessä kalenterivuotta, joka edeltää vuotta, jolloin lomaa myönnetään.

Belgian lainsäädäntöä ei näin ollen tule sekoittaa asiassa Bectu (4) esille tulleeseen lainsäädäntöön, sillä palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden alkamista ei Belgian lainsäädännössä rajoiteta työn vähimmäis-keston perusteella, vaan siinä siirretään lomaoikeuden käyttäminen seuraavaan kalenterivuoteen. Tämä on komission mielestä lain 7 pykälän 1 kohdan mukaista (katso kysymykseen E-3529/02 annetun vastauksen perusteluja).

| 2. | Belgian lainsäädännön soveltamisesta ei komission mielestä näin ollen aiheudu siirtotyöntekijöiden eriarvoista kohtelua suhteessa belgialaisiin työntekijöihin, joten kyseessä ei ole työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen (Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 39 artikla) kohdistuva rikkomus. |
| --- | --- |

2.

Belgian lainsäädännön soveltamisesta ei komission mielestä näin ollen aiheudu siirtotyöntekijöiden eriarvoista kohtelua suhteessa belgialaisiin työntekijöihin, joten kyseessä ei ole työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen (Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 39 artikla) kohdistuva rikkomus.

---

(1)  EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 222.

(2)  EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18.

(3)  EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 222.

(4)  Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. kesäkuuta 2001 asiassa C-173/99 antamaa tuomiota.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/474 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/474

---

(2004/C 84 E/0548)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1696/03

esittäjä(t): Danielle Darras (PSE) komissiolle

(15. toukokuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön rahastot ja alihankintatoiminta

Olen saanut useita kirjeitä, jotka ovat kiinnittäneet huomioni Arcelor-konsernin suunniteltuun rakenneuudistukseen.

Rakenneuudistuksen tarkoituksena on sulkea kaksi tehdasta Ranskassa (Isberguesin ja Ardoisen tehtaat) ja avata yksi uusi tehdas Carlamissa Belgiassa, minkä seurauksena Arcelorin työpaikkojen määrä vähenisi huomattavasti. Mikäli komissio ei voi pitää rakenneuudistuksen sosiaalisia seurauksia perusteena hankkeen vastustamiselle, voisiko se vastustaa kyseistä rakenneuudistussuunnitelmaa siinä tapauksessa, että Arcelor tai sen käyttämät alihankkijat saisivat tukea yhteisön rahastoista?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(6. kesäkuuta 2003)

Sollac Florangen laitosalueelle (jota Arcelor-konsernin investointien lopettamispäätös koskee) ei ole myönnetty yhteisön tukea rakennerahastoista ohjelmakausien 1994—1999 ja 2000—2006 mukaisia ohjelmia varten.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä hankkeiden valinta että rakennerahastoista yhteisrahoitettujen ohjelmien täytäntöönpano ja hallinnointi on jäsenvaltioiden vastuulla.

Rakennerahastot osallistuvat sellaisten toimien rahoitukseen, jotka kuuluvat eri rahastoista annettujen asetusten soveltamisalaan ja tukikelpoisiin toimiin, sellaisina kuin ne määritellään kyseisissä asetuksissa. Näiden toimien on oltava rahastojen kyseistä aluetta koskevien ensisijaisten tavoitteiden ja toimenpiteiden mukaisia. Rakennerahastoista tuettavien toimien on täytettävä tukitoimien täytäntöönpanon tehokkuutta ja laatua valvovan seurantakomitean hyväksymät valintaperusteet.

Kuluvalla ohjelmakaudella 2000—2006 rakennerahastoista annetun asetuksen (1) 30 artiklan mukaan toimille voidaan myöntää rahastojen tukea vain, jos toimeen ei kohdistu viiden vuoden kuluessa siitä, kun tukipäätös on tehty, sellaisia huomattavia muutoksia, jotka vaikuttavat sen luonteeseen tai täytäntöön-panoedellytyksiin tai jotka johtuvat tuotantotoimen lakkauttamisesta tai sijainnin muuttumisesta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tällaisista muutoksista ja tehtävä vaaditut rahoitusoikaisut, joihin liittyy yhteisön rahoitusosuuden peruuttaminen kokonaan tai osittain.

Edeltävien ohjelmakausien osalta lainsäädännössä ei määrätä rakennerahastoista myönnettyjen tukien takaisinperinnästä; toimet on kuitenkin toteutettava ja päätettävä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/475 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/475

---

(2004/C 84 E/0549)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1697/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(22. toukokuuta 2003)

Aihe:   Kissojen turkiksien myyminen ja kuluttajien pettäminen

Ison-Britannian yleisradioyhtiön BBC:n lähetyksen mukaan tuhansia eurooppalaisia kuluttajia petetään heidän tietämättään, koska heille myydään eurooppalaisina tuotteina kissojen ja koirien nahasta tehtyjä turkistuotteita.

Lähetyksessä ilmoitettiin myös, että hämäräperäiset kauppaajat tappavat ympäri maailmaa satoja tuhansia kissoja ja koiria, koska he haluavat saada voittoa turkisten myynnistä Euroopassa ilman, että ”tuotteen” alkuperä ilmoitetaan.

Koska kuluttajansuojelu on yksi EU:n päätoimintalinjoista, voiko komissio ilmoittaa, mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä tämän kaupan lopettamiseksi, sillä se on barbaarimaista ja sillä petetään kuluttajia?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(10. heinäkuuta 2003)

Komissiolla ei ole tällä hetkellä tietoja, joiden perusteella voitaisiin varmasti todeta, että kissoja ja koiria kasvatetaan unionissa tai kymmenessä jäsenyyteen valmistautuvassa maassa niiden turkkien vuoksi.

Komissio on tietoinen kissojen ja koirien turkkien maahantuontiin liittyvästä asiasta. Estääkseen kuluttajien pettämisen komissio tarkastelee esitettyjä kysymyksiä parhaillaan ja ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO:n) oikeusjärjestyksessä ja yhteisön lainsäädännössä esitetyt vaatimukset sekä yhteisvaikutuksen nykyisen lainsäädännön kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/475 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/475

---

(2004/C 84 E/0550)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1700/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(22. toukokuuta 2003)

Aihe:   Rahoitusoikaisut

Vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen (1) vuosikertomuksen kohtaan 2.57 komissio toteaa: ”Komission yksiköt ovat ilmoittaneet osana vuoden 2001 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn jatkotoimina Portugalin viranomaisille, että Ifadapin menoihin ehdotetaan 2 prosentin (2,8 milj. euroa) rahoitus-oikaisua.”

Pyydän komissiota selventämään yksityiskohtaisesti, mistä syystä Ifadapille on määrätty 2,8 miljoonan euron rahoitusoikaisu?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(2. heinäkuuta 2003)

Komissio haluaa täsmentää, että kysymyksessä mainitun rahoitusoikaisun käsittely ei ole vielä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn viimeisessä vaiheessa, jonka aikana järjestettävän kuulemismenettelyn yhteydessä jäsenvaltiolla on mahdollisuus esittää kommentteja.

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, kun rahoitusoikaisua koskeva komission päätös on tehty.

---

(1)  EYVL C 295, 28.11.2002, s. 58.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/476 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/476

---

(2004/C 84 E/0551)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1731/03

esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) komissiolle

(23. toukokuuta 2003)

Aihe:   Tanska rikkoo EY:n perustamissopimuksen 82 ja 86 artiklaa

Tanska rikkoo EY:n perustamissopimuksen 82 ja 86 artiklaa Dansk Retursystem A/S:n (DRS) hallitseman palautusjärjestelmän käyttöönotolla. Mainittuja artikloja rikotaan, koska Carlberg hallitsee olutmarkkinoita ja koska Carslbergilla on hallitseva asema DRS A/S:ssä. DRS A/S on yksityinen yritys, joka on saanut yksinoikeuden Tanskan pantti- ja palautusjärjelmään. Toisaalta Carlsberg hallitsee täysin DRS A/S:ää, koska sillä on hallussaan DRS Holdingin osake-enemmistö ja koska tämä holding-yhtiö omistaa 8 5 % DRS A/S:n osakkeista. Lisäksi Carlsbergilla on hallussaan suurin osa sekä DRS Holdingin että DRS A/S:n hallituspaikoista (ks. aikaisempi kysymys E-3828/02 (1)). DRS A/S:llä on yksinoikeus Tanskan pantti- ja palautusjärjestelmään, ja kaikkien olutta ja virvoitusjuomia myyvien liikkeiden on ilmoittauduttava sille. Yksioikeus koskee mm. kertakäyttöpakkausten keräämistä, mutta ei uudelleen täytettäviä pakkauksia, josta vastaavat panimot itse. Näin ollen Tanskan kertakäyttöpakkausten keräämisen markkinoilla ei ole kilpailua. Lisäksi mainitulla käytännöllä rikotaan EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa, koska asianomainen yritys sille myönnettyä yksinoikeutta käyttäessään ei voi välttää määräävän markkina-asemansa väärinkäyttöä, ja koska yksinoikeus luo sellaisenaan tilanteen, jossa yritys joutuu syyllistymään väärinkäyttöön. Se, että Carlsbergin de facto hallitsemalle DRS A/S:lle on annettu yksinoikeus, aiheuttaa DRS A/S:lle eturistiriidan mm. siitä syystä, että hallituksen jäsenet saavat käyttöönsä luottamuksellisia tietoja Tanskan olut- ja virvoitusjuomamarkkinoilla toimivista kilpailijoistaan.

Aikooko komissio puuttua mainittuun EY:n perustamissopimuksen 82 ja 86 artiklaa rikkovaan käytäntöön?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(7. heinäkuuta 2003)

Parlamentin jäsen viittaa Dansk Retursystem A/S -yrityksen (”DRS”) perustamiseen. Yritys on saanut Tanskassa yksinoikeuden pantti- ja palautusjärjestelmän ylläpitoon.

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan määräävän aseman perustaminen ei sinänsä ole EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan vastaista. Siihen voi kuitenkin liittyä EY:n perustamissopimuksen 86 ja 82 artiklassa asetettujen kieltojen rikkomista, jos kyseinen yritys syyllistyy määräävän aseman väärin- käyttöön käyttämällä sille myönnettyjä yksinoikeuksia tai jos näiden oikeuksien voidaan olettaa johtavan tilanteeseen, joka saa yrityksen käyttämään asemaansa väärin (asia C-l63/96, Raso ja asia C-209/98, FFAD).

Komissio oli Tanskan pantti- ja palautusjärjestelmää koskevan lainsäädännön valmisteluvaiheessa yhteydessä Tanskan kilpailuviranomaisiin. Lakiehdotuksiin tehtiin tämän seurauksena joitakin muutoksia. Komissio ei aio aloittaa rikkomista koskevaa menettelyä Tanskaa vastaan sen perusteella, että Tanskan DRS:lle myöntämä yksinoikeus rikkoisi yhteisön kilpailusääntöjä. Se, että DRS on Carlsbergin määräysvallassa, ei yksinään riitä osoittamaan, että DRS käyttää väärin asemaansa. Parlamentinjäsenen mainitsemat mahdolliset eturistiriidat voidaan välttää, jos riittävin järjestelyin varmistetaan, ettei Carlsberg saa käyttöönsä tilintarkastusyrityksen tai DRS:n hallussa olevia liiketoimintaan liittyviä arkaluonteisia tietoja.

Kuten komissio on parlamentinjäsenen esittämään kysymykseen E-3828/02 antamassaan vastauksessa jo todennut, se seuraa järjestelmän käytännön toimintaa. Lisäksi se tutkii mahdolliset järjestelmän toimintaan ja sen laajuuteen liittyvät kilpailukysymykset yhteistyössä Tanskan viranomaisten kanssa.

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 52.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/477 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/477

---

(2004/C 84 E/0552)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1736/03

esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle

(26. toukokuuta 2003)

Aihe:   Komission edustajan osallistuminen viidenteen avokadon viljelyä käsittelevään maailmankonferenssiin

Huhtikuun 22. päivänä 2002 esittämäni kirjallisen kysymyksen Ε-l154/02 (1) ja sitä koskevan komission vastauksen mukaisesti viidennen avokadon viljelyä käsittelevän maailmankonferenssin järjestelytoimikunta on tietoinen siitä, että komission edustajan on mahdollista osallistua kyseiseen konferenssiin.

Neljän aikaisemman USA:ssa, Meksikossa, Etelä-Afrikassa ja Israelissa järjestetyn konferenssin jälkeen Euroopassa järjestettävä konferenssi on alalle erityisen tärkeä. Konferenssin myötä komissiolle tarjoutuu YMP:n toimeenpanijana erinomainen mahdollisuus tutustua suoraan esitelmien tuloksiin, joita se voi mahdollisesti soveltaa tätä tuotetta viljelevien yhteisön maanviljelijöiden hyödyksi.

Voiko komissio ilmoittaa, missä määrin se katsoo voivansa hyväksyä mainitun konferenssin järjestelytoimikunnan kutsun ja osallistua siihen aktiivisesti harkitakseen esitelmien tulosten soveltamista käytännössä ja arvioidakseen avokadon viljelyä koskevaa tilannetta yhteisön rajojen sisällä ja ulkopuolella?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(1. heinäkuuta 2003)

Avokadon viljelyä käsittelevän viidennen maailmankonferenssin järjestäjät ovat lähettäneet komissiolle osallistumiskutsun konferenssiin, mutta järjestäjien yhteydenotossa ei ole tullut mitenkään esille, että komissiolta toivottaisiin aktiivista osallistumista konferenssiin. Komissio tutkii mahdollisuutta osallistua konferenssiin tarkkailijana sen mukaan, miten sen työtilanne ja henkilöstö- ja taloudelliset voimavarat sen sallivat.

Jos konferenssin järjestäjät haluavat komission osallistuvan aktiivisesti konferenssiin ja sen tulosten täytäntöönpanoon, heidän olisi oltava yhteydessä suoraan komission kyseistä alaa hallinnoivaan yksikköön (maatalouden pääosasto, kasvituotteiden markkinoiden linja, tuoreet hedelmät ja vihannekset sekä niistä jalostetut tuotteet -yksikkö) sen selkeyttämiseksi, mitä komissiolta odotetaan ja miten asiassa on syytä edetä.

---

(1)  EYVL C 277 E, 14.11.2002, s. 154.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/478 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/478

---

(2004/C 84 E/0553)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1830/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(2. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Kirjeet Kreikan hallitukselle yhteisön varojen käytöstä EU:n (aluepolitiikkaa koskevan) lainsäädännön toimeenpanemiseksi

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta kirjettä Kreikan hallitukselle on lähetetty vuodesta 1994 ja ketkä (komission jäsenet, pääjohtajat, tai jaostopäälliköt) ovat lähettäneet kirjeitä, jotka koskevat yhteisön varojen asianmukaista käyttöä ja yhteisön aluepolitiikkaa koskevan lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen toimeenpanemista asianmukaisesti?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(7. heinäkuuta 2003)

Kumppanuusperiaatteen mukaisesti yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien tietojen vaihto komission ja kansallisten viranomaisten välillä on osa juoksevia tehtäviä.

Kreikan kuten muidenkin jäsenvaltioiden osalta näitä tietoja vaihdetaan lähes päivittäin, eri muodoissa, esimerkiksi kirjeillä, joiden allekirjoittaja on joko komissaari tai pääjohtaja.

Tällaisten kirjeiden lähettäminen on tavanomaista toimintaa ottaen huomioon, että yhteisön varoja on käytettävä jäsenvaltioiden vastuulla yhteisön tasolla vahvistettuja sääntöjä noudattaen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/478 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/478

---

(2004/C 84 E/0554)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1857/03

esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle

(3. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Alueellisten lentoreittien lähtö- ja saapumisaikojen suojelu

Voisiko komissio kertoa kantansa siitä, miten alueelliset lentoreitit voivat suojella lähtö- ja saapumis-aikojaan nykyisten sääntöjen vallitessa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(7. heinäkuuta 2003)

Yhteisön lainsäädännöllä suojellaan alueellisia palveluita kahdella tavalla. Ensinnäkin yhteisön markkinoille pääsyä koskevat säännöt (yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1) 4 artikla) antavat hallituksille mahdollisuuden asettaa ns. julkisen palvelun velvoitteita yhteisön syrjäseutujen reiteille sekä alueille, joiden kehitykselle lentoliikenne on välttämätöntä. Mitä tulee reitteihin, joille on asetettu julkisen palvelun velvoite ja jotka ovat kotimaan liikenteen reittejä, yhteisön lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevissa säännöissä (lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93 (2)) määrätään, että jäsenvaltiot voivat varata aikoja täysin yhteensovitetuilla lentoasemilla (9 artiklan 1 kohdan b alakohta). Ulkomaan reiteille, joille on määrätty julkisen palvelun velvoite, ei ole mahdollista tehdä tällaisia varauksia. Toiseksi sellaisten reittien osalta, jotka eivät hyödy julkisen palvelun velvoitteesta mutta yhdistävät jäsenvaltion alueellisen lentoaseman täysin yhteensovitettuun lentoasemaan, säännöissä (9 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 3 kohta) annetaan jäsenvaltioille oikeus varata aikoja ainoastaan tietyin ehdoin. Näin ollen näille reiteille voidaan varata lähtö- tai saapumisaikoja ainoastaan, jos kyseisiä reittejä on liikennöity jo asetuksen tullessa voimaan vuonna 1993 ja jos kyseinen jäsenvaltio on antanut luettelon järjestelystä hyötyvistä reiteistä.

---

(1)  EYVL L 240, 24.8.1992.

(2)  EYVL L 14, 22.1.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/479 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/479

---

(2004/C 84 E/0555)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1886/03

esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle

(27. toukokuuta 2003)

Aihe:   Irakin kulttuuriperintö

Lehdistötietojen mukaan Bagdadin kansallismuseo ja Mosulin museo olivat ryöstäjien pääkohteita. Tähän mennessä on varastettu yli 170 000 muinaisesinettä.

Mihin toimiin komissio ryhtyy Irakin kulttuuriperinnön turvaamiseksi ja varastettujen esineiden löytämiseksi?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2003)

Komissio on erittäin huolestunut Bagdadin kansallisen arkeologisen museon monien arkeologisten aarteiden ryöstöstä ja tuhoamisesta. Komissio kannattaa näkemyksiä, jotka Unesco esitti 17. huhtikuuta 2003 vetoomuksessaan. Siinä valitettiin Irakin kulttuuriperinnölle koituneita valtavia vahinkoja ja suositeltiin toimenpiteisiin ryhtymistä kulttuuriesineiden laittoman viennin lopettamiseksi.

Komissio luottaa siihen, että tällä hetkellä Irakin toimivaltaisia viranomaisia olevat liittoutuneet voimat ryhtyvät kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin lisätuhon välttämiseksi. Komissio valmistelee asiaan liittyen luonnosta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1483 täytäntöönpanoa koskevaksi asetukseksi. Päätöslauselmassa 1483 kumotaan Irakin kaupalle asetetut pakotteet. Komissio harkitsee mahdollisuutta kieltää kulttuuriesineiden tuonti Irakista päätöslauselman 1483 asiaa koskevan artiklan mukaisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/479 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/479

---

(2004/C 84 E/0556)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1936/03

esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Satamien turvallisuus

USA vaatii tiettyä turvallisuustasoa niiltä eurooppalaisilta satamilta, joista lähtee laivoja amerikkalaisiin satamiin. Se näyttää tosiasiassa tekevän sopimuksia ja suosivan sellaisia valitsemiaan eurooppalaisia satamia, joita se pitää ”turvallisina”. Samalla USA kieltäytyy yhteyksistä satamiin, joita ei pidetä turvallisina. Tämä merkitsee kohtuutonta kilpailuetua joillekin eurooppalaisille satamille.

Mitä komissio aikoo tehdä näiden ongelmien ratkaisemiseksi? Aikooko se esimerkiksi esittää lainsäädäntöehdotuksia, jotka tekevät eurooppalaisista satamista sellaisia, että USA voi ne hyväksyä? Mitkä tulevat olemaan tällaisen lainsäädännön pääkohdat? Milloin komissio aikoo tehdä asiaa koskevan aloitteen?

Loyola de Paladon komission puolesta antama vastaus

(24. heinäkuuta 2003)

Unioni on täysin tietoinen Yhdysvaltain viranomaisten aloitteista vaatia tarkastusten ja terrorismin vastaisten toimien tehostamista satamissa, joista viedään tavaraa Yhdysvaltoihin, sekä mahdollisesta kilpailun vääristymisestä, jota vaatimukset saattavat aiheuttaa.

Yhdysvallat ei valinnut 20 erittäin suurta satamaa erityisesti Euroopasta satamissa toteutettujen turvatoimien perusteella vaan kattaakseen mahdollisimman suuren osan konttiliikenteestä ja erityisesti 98 prosenttia EU:n ja Yhdysvaltain välillä meritse tapahtuvista konttikuljetuksista.

Yhdysvaltalaisen konttiliikenteen turvallisuuteen liittyvän Container Security Initiative -ohjelman toisessa aloitusvaiheessa on tarkoitus ottaa mukaan muitakin satamia. Ne valittaneen satamaturvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen, mutta Yhdysvaltain tulliviranomaiset ovat lisäksi huomauttaneet, että toisessa vaiheessa satamavalintojen perusteina ovat strategiset kriteerit, mm. tärkeimmät liikenneväylät Lähi-itään ja/tai Afrikkaan.

Yhteisön vastauksen on siis täytettävä kaksi vaatimusta: sen on oltava globaali, jotta sitä voidaan tarkastella maanpallon laajuisissa yhteyksissä, ja sen on oltava yhteisön sisämarkkinoiden vaatimusten mukainen takaamalla erityisesti kaikille viejillemme tasavertainen kohtelu.

Pitääkseen viejien kohtelun tasavertaisena kaikkialla tulliliiton alueella komissio lähetti alkuvuodesta viralliset ilmoitukset niille jäsenmaille, jotka ovat allekirjoittaneet Container Security Initiativen toteuttamista koskevat aiesopimukset.

Samalla komissio esitti jäsenvaltioille suunnitelman yhteistyöstä Yhdysvaltain viranomaisten kanssa tavoitteena sopimus, jolla korvattaisiin mainittujen aiesopimusten sisältämät tulliliiton ja sisämarkkinaperiaatteiden kanssa ristiriitaiset säännökset.

Neuvosto hyväksyi 18. maaliskuuta 2003 neuvotteluohjeet, jotta komissio voisi neuvotella yhteisön toimialaan kuuluvilla aloilla yhteisön ja Yhdysvaltain välillä vuonna 1997 tehdyn tulliyhteistyösopimuksen soveltamisalan laajentamisesta kuljetettavina olevien kauppatavaroiden turvallisuustarkastusten koordinoinnin parantamiseksi.

Komissio on lisäksi 2. toukokuuta 2003 antanut tiedonannon merenkulun turvatoimien parantamisesta sekä alusten ja satamien turvatoimien parantamista koskevan asetusehdotuksen (1).

Komissio tarkastelee muita lainsäädäntöaloitteita, jotka koskevat turvallisuutta yhteisön ensisijaisen tärkeällä alueella, yhdistettyjen kuljetusten turvallisuutta ja yhteisön tullilainsäädännön uudistamista.

---

(1)  KOM(2003) 229 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/480 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/480

---

(2004/C 84 E/0557)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2007/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(11. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Vietnam: Kunnianarvoisen Thich Quang Don pitäminen vangittuna

Kunnianarvoinen Thich Quang Do, joka on Vietnamin yhdistyneen buddhistikirkon toiseksi tärkein henkilö ja joka on 75 vuoden ikäinen, on edelleen vangittuna, vaikka hänet olisi pitänyt vapauttaa 1. kesäkuuta 2003 sen jälkeen, kun hän oli kärsinyt kokonaan rangaistuksensa, 2 vuoden ”hallinnollisen pidätyksen” (viite 3208/QD-UB). Hänet oli tuomittu tähän rangaistukseen 31. toukokuuta 2001 Ho Chi Minh -kaupungin kansantuomioistuimen ”päätöksellä”. Paikallisten viranomaisten mukaan uusi tuomio merkitsi viiden vuoden ”alustavan vangitsemisen” jatkamista, minkä tuomion kunnianarvoinen Thich Quang Do oli saanut elokuussa 1995. Näin tehtiin siitä huolimatta, että hänet oli armahdettu syyskuussa 1998. Ho Chi Minh -kaupungin kansantuomioistuin perusteli ”päätöstään” sillä, että Thich Quang Dota piti estää jatkamasta toimia, jotka ”vaikuttivat haitallisesti politiikkaan sekä yleiseen järjestykseen”. Paitsi että tuomion ”uudelleenaktivointi” tällä tavoin on mielivaltaista ja vastoin kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevaa YK:n kansainvälisestä yleissopimusta, jonka Vietnam on ratifioinut, se on myös selvästi vastoin Vietnamin lakeja, koska kunnianarvoisen Thich Quang Don armahtamisesta päätti tasavallan presidentti, kun taas tuomion uudistaminen oli seurausta Ho Chi Minh -kaupungin viranomaisten yksinkertaisesta päätöksestä, eikä kunnianarvoinen Thich Quang Do ole pystynyt valittamaan päätöksestä missään tuomioistuimessa. Lisäksi Vietnamin ulkoministeriössä olevia lähteitä siteeraavan AFP:n mukaan Vietnamin viranomaiset harkitsisivat hänen mahdollista vapauttamistaan 2. syyskuuta 2003.

Onko komissio tietoinen tästä masentavasta kehityksestä Thich Quang Don asiassa? Mihin uusiin toimiin komissio aikoo ryhtyä ilmaistakseen Vietnamin viranomaisille, että kunnianarvoisen Thich Quang Don pitäminen vangittuna loukkaa erittäin vakavasti sekä Vietnamin lakeja ja Vietnamin allekirjoittamia kansainvälisiä yleissopimuksia että Vietnamin ja EU:n välisen yhteistyösopimuksen henkeä ja kirjainta? Entä mitä aloitteita komissio aikoo yleisemmin tehdä, jotta Vietnamin viranomaiset muuttaisivat menettelyään radikaalisti ja jatkaisivat vuoropuhelua, jota ne kävivät, kun patriarkka Thich Huyen Quang ja Vietnamin pääministeri Phan Van Khai äskettäin tapasivat?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(30. kesäkuuta 2003)

Komissio on hyvin tietoinen kunnianarvoisen Thich Quan Don kotiarestin jatkamisesta.

Komission Vietnamin-politiikan tavoitteena on kannustaa ja tukea maan jatkuvaa edistymistä ihmisoikeuksien ja demokratiakehityksen alalla ja ilmaista huolestuneisuutensa aina, kun väärinkäytöksiä esiintyy ja tilanne selvästi heikkenee. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa maan ihmisoikeus-kehityksen seurannassa ja osallistuu kaikkiin ihmisoikeuskysymyksiä koskeviin unionin virallisiin yhteydenottoihin Vietnamin hallitukseen suuntaan, myös siltä osin kuin on kyse yksittäisistä henkilöistä, joiden tilanne on erityisen huolestuttava.

Komissio ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti kehottaneet Vietnamin hallitusta kiinnittämään enemmän huomiota poliittisten vapauksien ja uskonnonvapauden kunnioittamiseen, vahvistamaan entisestään taloudellisia ja yhteiskunnallisia vapauksia ja luomaan oikeudellisen kehyksen, jolla tuetaan vahvan kansalaisyhteiskunnan kehittymistä.

Komissio ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustot Vietnamissa seuraavat edelleen tarkoin Vietnamin ihmisoikeustilanteen kehittymistä ja ryhtyvät tarvittaessa toimenpiteisiin asiassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/481 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/481

---

(2004/C 84 E/0558)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2154/03

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(24. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Viiveet pk-yrityksiin liittyvien hankkeiden rahoituksen maksamisessa

Tutkimuksen 5. ja 6. puiteohjelman tarkoituksena on muun muassa tukea innovaatioita. Siksi komissio on pyytänyt asiaan liittyviä tahoja esittämään 15. maaliskuuta 2002 mennessä innovaatiohankkeita koskevia ehdotuksia viitenumerolla INN/01/02. Suoritetun arvioinnin jälkeen hyväksyttiin 31 hanketta kesäkuussa 2002. Vuoden 2002 joulukuun loppuun mennessä oli kuitenkin tehty vain neljä sopimusta.

Voiko komissio kertoa, miksi 27 hankkeelle 31:stä ei ollut vielä yli vuoden kuluttua rahoituksen myöntämisestä tehty mitään sopimusta, ja milloin komissio aikoo tehdä niitä koskevat sopimukset?

Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että tällaiset viiveet vaarantavat vakavasti yksittäiset hankkeet? Jos on, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta tällaisista viipeistä mahdollisesti aiheutuvat vahingot pysyisivät mahdollisimman pieninä?

Kuinka monta sellaista hanketta 5. ja 6. tutkimuksen puiteohjelmassa on, joiden arviointi on saatu päätökseen jo vuosi sitten (tai aiemmin) mutta joita koskevaa sopimusta ei ole kuitenkaan vielä tehty?

Toukokuun 2003 lopussa on vielä maksamatta noin 7 miljardia euroa määrärahoja talousarvion osastosta, joka koskee tutkimusta ja teknistä kehitystä. Voiko komissio ilmoittaa, mihin mennessä se aikoo suorittaa kaikki nämä maksut, mitä toimia se soveltaa tavoitteen saavuttamiseksi ja onko vaarana, että osa määrärahoista peruutetaan? Esiintyykö tässä yhteydessä viiveitä myös sellaisten käynnissä olevien hankkeiden määrärahojen maksuissa, joita koskevat laskut esitetään säännöllisesti? Jos esiintyy, kuinka monissa tapauksissa (absoluuttisesti ja osuutena kaikista käynnissä olevista hankkeista) näin tapahtuu ja miksi?

Philippe Busquinin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(18. syyskuuta 2003)

Vastauksena parlamentin jäsenen kysymyksen kolmanteen kohtaan esitetään luettelo allekirjoittamattomista tutkimussopimuksista, joiden arviointi on päättynyt yli vuosi sitten.

Luettelo koskee vain viidettä tutkimuksen puiteohjelmaa. Kysymys ei koske kuudetta puiteohjelmaa, jonka täytäntöönpano alkoi vasta vuoden 2002 lopussa.

| — | 10 henkilökohtaista apurahaa tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden alalla |
| --- | --- |

—

10 henkilökohtaista apurahaa tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden alalla

| — | 20 CRAFT-hanketta teollisuusteknologiaan alalla |
| --- | --- |

—

20 CRAFT-hanketta teollisuusteknologiaan alalla

| — | 2 ympäristöalan hanketta |
| --- | --- |

—

2 ympäristöalan hanketta

| — | 4 hanketta tietoyhteiskunnan alalla. |
| --- | --- |

—

4 hanketta tietoyhteiskunnan alalla.

Useimmiten viivästykset johtuvat sopimuspuolista (sopimuspuoli on selvitystilassa tai perunut hankkeen, yhteystiedot ovat muuttuneet ja on suoritettava uusi kirjoittautuminen jne.) tai sopimuspuolten yhteistyökumppaneiden horjuvuudesta (konkurssi, painopistealueiden muuttuminen, yhteistyökumppaneiden tai yhteyshenkilön vaihtuminen jne.).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/482 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/482

---

(2004/C 84 E/0559)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2158/03

esittäjä(t): Danielle Darras (PSE) komissiolle

(24. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Alihankinta, yhteisön rahastot ja Isbergue

Olen ottanut huomioon Diamantopouloun komission puolesta 6. kesäkuuta 2003 antaman vastauksen esittämääni kysymykseen P-l693/03 (1), mutta tahtoisin tarkentaa kysymystäni tiedustelemalla voiko komissio vastustaa Isberguen tehtaan rakenneuudistussuunnitelmaa siinä tapauksessa, että Arcelor tai sen käyttämät alihankkijat ovat saaneet tukea yhteisön rahastoista?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(25. heinäkuuta 2003)

Tähän kysymykseen voidaan vastata toistamalla samat periaatteet, jotka tuotiin esiin jo 6. kesäkuuta 2003 annetussa vastauksessa arvoisa parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-l696/03.

Komissio ei voi vastustaa teollisuuskonsernin rakenneuudistusta pelkästään sillä perusteella, että konserni on tai ei ole saanut rakennerahastojen tukea.

Rakennerahastoista annetun asetuksen (2) 30 artiklassa säädetään kuitenkin ohjelmakauden 2000—2006 osalta, että jos toimeen, jolle on myönnetty rahastojen tukea, kohdistuu viiden vuoden kuluessa tuen myöntämisestä sellainen merkittävä muutos, joka vaikuttaa toimen luonteeseen tai täytäntöönpanoedelly-tyksiin ja joka johtuu toiminnan lakkauttamisesta tai sijainnin muutoksesta, siihen sovelletaan asetuksen 39 artiklan määräyksiä varainhoitoa koskevista oikaisuista. Tällaisessa tapauksessa jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta komissiolle ja tehtävä tarvittavat varainhoitoa koskevat oikaisut, joihin sisältyy yhteisön tuen peruuttaminen kokonaan tai osittain.

Aikaisempien ohjelmakausien osalta ei ole ollut olemassa säännöksiä, joiden perusteella rakennerahastoista myönnetyt tuet olisi voitu periä takaisin, sikäli kuin toimet on toteutettu ja päätetty voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

---

(1)  Katso sivu 474.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/483 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/483

---

(2004/C 84 E/0560)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(8. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Helluntailaisten uskonnonvapauden rikkominen Georgiassa

| — | Ortodoksipappi David Isakadzen johtama mielenosoittajien ryhmä esti 15. kesäkuuta 2003 seitsemän tunnin ajan pääsyn helluntailaiskirkkoon Tbilisissä ja esti näin seurakunnan jäseniä osallistumasta erityiseen helluntailaisten kirkolliseen toimitukseen. |
| --- | --- |

—

Ortodoksipappi David Isakadzen johtama mielenosoittajien ryhmä esti 15. kesäkuuta 2003 seitsemän tunnin ajan pääsyn helluntailaiskirkkoon Tbilisissä ja esti näin seurakunnan jäseniä osallistumasta erityiseen helluntailaisten kirkolliseen toimitukseen.

| — | Samassa yhteydessä pappi Nikolai Kalatskin henkeä uhattiin. Mielenosoittajat estivät kulun vajaan parinkymmenen ajoneuvon turvin klo 9—16, ja yksi heistä myönsi, että tapahtuma oli ortodoksipappi David Isakadzen järjestämä. |
| --- | --- |

—

Samassa yhteydessä pappi Nikolai Kalatskin henkeä uhattiin. Mielenosoittajat estivät kulun vajaan parinkymmenen ajoneuvon turvin klo 9—16, ja yksi heistä myönsi, että tapahtuma oli ortodoksipappi David Isakadzen järjestämä.

| — | Nämä ns. ortodoksipoliisit sulkivat kyseisen kirkon samana päivänä, jolloin Akhalsopelin kylässä Itä-Georgiassa sytytettiin tuleen eräs baptistikirkko. |
| --- | --- |

—

Nämä ns. ortodoksipoliisit sulkivat kyseisen kirkon samana päivänä, jolloin Akhalsopelin kylässä Itä-Georgiassa sytytettiin tuleen eräs baptistikirkko.

| — | Viime vuosina ”ortodoksipoliisit”, joita viranomaiset näyttävät täydellisesti tukevan, ovat järjestäneet Georgiassa monia uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuneita väkivaltaisia välikohtauksia. |
| --- | --- |

—

Viime vuosina ”ortodoksipoliisit”, joita viranomaiset näyttävät täydellisesti tukevan, ovat järjestäneet Georgiassa monia uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuneita väkivaltaisia välikohtauksia.

| — | Vaikka väkivaltaisia välikohtauksia on ollut satoja, ketään ei ole tuomittu eikä syytteitä nostettu. |
| --- | --- |

—

Vaikka väkivaltaisia välikohtauksia on ollut satoja, ketään ei ole tuomittu eikä syytteitä nostettu.

| — | Kaikkialla Georgiassa viranomaiset hyökkäävät jatkuvasti uskonnollisia vähemmistöjä vastaan. Kesäkuun 1. päivänä 2003 poliisipäällikkö Levan Chokheli tunkeutui yksityisalueelle Gorin kaupungissa ja vaati keskeyttämään jehovantodistajien kokouksen, jossa oli noin 600 osanottajaa. |
| --- | --- |

—

Kaikkialla Georgiassa viranomaiset hyökkäävät jatkuvasti uskonnollisia vähemmistöjä vastaan. Kesäkuun 1. päivänä 2003 poliisipäällikkö Levan Chokheli tunkeutui yksityisalueelle Gorin kaupungissa ja vaati keskeyttämään jehovantodistajien kokouksen, jossa oli noin 600 osanottajaa.

Ottaen huomioon Euroopan unionin ja Georgian väliset erinomaiset taloudelliset ja kaupalliset yhteistyösuhteet, voisiko komissio ilmoittaa:

| — | onko se tietoinen esitetyistä seikoista? |
| --- | --- |

—

onko se tietoinen esitetyistä seikoista?

| — | mitkä aloitteet voisivat niiden välisessä yhteistyössä olla varteenotettavia ja tehokkaita keinoja saada Georgia kunnioittamaan uskonnonvapautta? |
| --- | --- |

—

mitkä aloitteet voisivat niiden välisessä yhteistyössä olla varteenotettavia ja tehokkaita keinoja saada Georgia kunnioittamaan uskonnonvapautta?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Komissio on huolestunut uskonnonvapauteen kohdistuvien rikkomusten lisääntymisestä Georgiassa. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että presidentti Eduard Shevardnadze osallistui 14. maaliskuuta 2003 ekumeeniseen jumalanpalvelukseen Georgian pääkaupungissa Tbilisissä. Tässä jumalanpalveluksessa, johon osallistui myös komission valtuuskunnan ja jäsenvaltioiden edustajia, presidentti Shevardnadze sanoi ensimmäisen kerran, että uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuvista väkivallanteoista on nostettava syyte. Komissio pahoittelee kuitenkin väkivaltaisten välikohtausten jatkumista, kuten baptistikirkon polttamista Akhalsopelin kylässä Itä-Georgiassa. Neuvoston puheenjohtajamaa Kreikka antoi 8. toukokuuta 2003 EU:n puolesta Etyjille virallisen lausuman, jossa pahoiteltiin hyökkäystä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) tarkkailijaa kohtaan Mkalavishvilin oikeudenkäynnissä 29. huhtikuuta 2003. Komissio aikoo seurata tilannetta tarkoin.

Komissio korostaa pitävänsä erittäin tärkeinä uskonnonvapautta, uskonvapautta ja ilmaisunvapautta. Unioni on toistuvasti ilmaissut, että ihmisoikeuksien ja demokratisoinnin on kuuluttava olennaisena osana kaikkiin kolmansien maiden kanssa käytäviin poliittisiin vuoropuheluihin. Unioni on muun muassa ottanut kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa Georgian kanssa käydyn säännöllisen poliittisen vuoropuhelun yhteydessä järjestelmällisesti esille ihmisoikeuskysymykset, muun muassa sen, miten uskonnollisia vähemmistöjä voidaan suojella. Komissio aikoo omasta puolestaan pyrkiä tehostamaan vuoropuhelua näistä kysymyksistä.

Mitä avun antamiseen tulee, kuten Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa toukokuussa 2001 annetussa tiedonannossa (1) todetaan, komissio on sitoutunut ihmisoikeuksien ja demokratiaan liittyvien kysymysten sisällyttämiseen kaikkiin yhteisön avustusohjelmiin. Maakohtaisia strategia-asiakirjoja käytetään välineenä, jolla pyritään varmistamaan yhtenäinen ja johdonmukainen lähestymistapa ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseen käyttämällä erilaisia kolmansille maille tarjolla olevia rahoitusvälineitä sen avun lisäksi, joka tarjotaan eurooppalaisen demokratia- ja ihmisoikeusaloitteen puitteissa.

Lisäksi komissio on valmistellut uuden maakohtaisen strategian, joka koskee unionin suhteita Georgiaan, ja tässä yhteydessä se on parhaillaan suuntaamassa uudelleen teknistä apuaan hallinnon lujittamiseen ja ihmisoikeuksien ja kansalaisyhteiskunnan edistämiseen maissa. Näin voitaneen luoda paremmat edellytykset uskonnonvapauden kunnioittamiselle. Georgiaa koskevassa uudessa Tacis-maaohjelmassa vuosiksi 2004—2006 ehdotetaan erityisesti yhteistyötä, jolla tuetaan institutionaalista, oikeudellista ja hallinnollista uudistusta ja käsitellään siirtymävaiheen sosiaalisia vaikutuksia ja yhteiskunnan jälleenrakennukselle annettavaa tukea.

Georgia on myös yksi eurooppalaisen demokratia- ja ihmisoikeusaloitteen (EIDHR) 31 painopistemaasta vuosina 2002—2004. Yksi EIDHR:n neljästä aihekohtaisesta painopistealueesta on rasismin ja muukalaisvihan sekä vähemmistöihin ja alkuperäiskansoihin kohdistuvan syrjinnän torjunta. Komissio julkaisi 11. heinäkuuta 2003 uuden ehdotuspyynnön, joka koskee EIDHR:n alaisuudessa georgialaisten kansalaisjärjestöjen toteuttamia mikrohankkeita, joiden talousarvio on 3 000—50 000 euroa. Yksi tämän ehdotuspyynnön ensisijaisia aiheita on ”Tuki rasismin ja muukalaisvastaisuuden torjuntaan ja uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen suojeluun liittyville toimille”. Hakemusten määräaika on 15. syyskuuta 2003.

---

(1)  KOM(2001) 252 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/484 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/484

---

(2004/C 84 E/0561)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2280/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(9. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Junien varoitussignaalit

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa eurooppalaista lainsäädäntöä, joka velvoittaa jäsenvaltion rautatieviranomaiset käyttämään junien varoitussignaaleja vähimmäisteholla tai enimmäisteholla? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa eurooppalaista lainsäädäntöä, joka velvoittaa jäsenvaltion rautatieviranomaiset käyttämään junien varoitussignaaleja vähimmäisteholla tai enimmäisteholla?

| 2. | Jos mainittua lainsäädäntöä ei ole olemassa, voiko komissio ilmoittaa, aikooko se antaa tätä asiaa koskevan ehdotuksen? |
| --- | --- |

2.

Jos mainittua lainsäädäntöä ei ole olemassa, voiko komissio ilmoittaa, aikooko se antaa tätä asiaa koskevan ehdotuksen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(12. elokuuta 2003)

Ei ole olemassa Euroopan unionin lainsäädäntöä, joka vaatisi jäsenvaltion rautatieyhtiöitä käyttämään junien varoitussignaaleja vähimmäis- tai enimmäisteholla.

Komissiolla ei ole aikomusta antaa asiasta ehdotusta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/485 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/485

---

(2004/C 84 E/0562)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2297/03

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(11. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Ydinturvallisuusdirektiivin oikeusperusta

Komission ehdotuksessa (1) neuvoston (Euratom) direktiiviksi ydinturvallisuudesta ehdotetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistamisrahastojen hallinnoinnin harmonisoimista. Onko komissio varma siitä, että direktiiville on riittävä oikeusperusta? Pitääkö komissio mahdollisena, että tämä osa direktiivistä irrotettaisiin erilliseksi direktiiviehdotukseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(12. elokuuta 2003)

Ydinlaitosten turvallisuuden alalla sovellettavia perusvelvollisuuksia ja yleisiä periaatteita koskevaan direktiiviehdotukseen (Euratom) sisältyy säännöksiä käytöstäpoistorahastoista. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee näiden säännösten oikeusperustaa.

Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdan mukaan yhteisö ”laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii niiden noudattamisesta” perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin. Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston III luvun mukaan on vahvistettava perusnormit väestön ja työntekijöiden suojelemiseksi ionisoivalta säteilyltä. Kyseisen luvun perusteella on annettu merkittävä määrä lainsäädäntöä säteilysuojelun alalla. Sen perimmäinen tavoite on terveyden suojelu, mutta se menee tiukasti tulkittavaa terveyden suojelua pidemmälle. Säteilysuojelussa ja ydinturvallisuudessa on yhteisenä tavoitteena väestön ja työntekijöiden suojelu ionisoivaa säteilyä vastaan. Terveyden suojelua koskeva yhteisön politiikka käsittää kyseiset kaksi osa-aluetta. Myös yhteisön tuomioistuin on 10. joulukuuta 2002 antamassaan tuomiossa (asia C-29/99) vahvistanut, että Euratomin perustamissopimuksen tarkoituksena on säännellä myös ydinturvallisuuteen liittyviä näkökohtia.

Väestön ja työntekijöiden suojelua ei voida taata kokonaan, ellei poisteta kaikkia mahdollisia riskejä. Tämä edellyttää myös sellaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan ydinturvallisuuden korkea taso. Käytöstäpoisto-rahastoja ei pidäkään ymmärtää päämääräksi sinänsä, vaan keinoksi taata ydinturvallisuuden korkea taso käytöstäpoistotoimien yhteydessä. Tämän periaatteen mukaisesti niitä voidaan verrata mihin tahansa muihin (mm. teknisiin) toimenpiteisiin, joilla pyritään tähän tulokseen. Rahavarat ovat olennainen osa uskottavaa ydinlaitosten turvallisuuspolitiikkaa. Tällä politiikalla on taattava turvallisuuden korkea taso laitoksen käytön aikana ja myös sen jälkeen, mikäli laitos edellyttää valvontaa, jotta voidaan taata suojelu ionisoivalta säteilyltä. Tämä on syy siihen, että ydinlaitosten turvallisuutta koskeva direktiiviehdotus, jonka oikeusperusta on Euratomin perustamissopimuksen III luku, sisältää säännöksiä myös käytöstäpoistorahastoista.

---

(1)  KOM(2003) 32 - C5-0228/2003 - 2003/0021(CNS).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/486 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/486

---

(2004/C 84 E/0563)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2332/03

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklan rikkominen

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklassa (entisessä perustamissopimuksen 52 artiklassa) kielletään rajoittamasta yhden jäsenvaltion kansalaisen asettumista toisen jäsenvaltion alueelle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on Krausin oikeusasiassa 31. maaliskuuta 1993 antamassa tuomiossaan tehnyt selväksi, että kyseinen vapaus koskee myös sellaisia jäsenvaltion kansalaisia, jotka ovat saaneet yhteisön lainsäädännössä hyväksytyn ammatillisen pätevyyden ja ovat muuten omassa kotimaassaan vastaavassa asemassa kaikkien niiden kanssa, jotka nauttivat perustamissopimuksen takaamista oikeuksista ja vapauksista.

Lääkärinammattia, lääketieteeseen liittyviä ammatteja ja apteekkialan ammatteja koskevien rajoitusten asteittainen poistaminen riippuu 47 artiklan mukaan niiden harjoittamisen edellytysten yhteensovittamisesta eri jäsenvaltioissa, mikä tapahtuu käytännössä soveltamalla vastaavia direktiivejä tutkintojen ja tutkintovaatimusten vastavuoroisesta hyväksymisestä ja kansallisten tutkintojen hyväksymistä ja harjoittamista koskevien vaatimusten yhdenmukaistamisesta.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin teki selväksi Hocsmanin oikeusasiassa antamassa tuomiossaan, että perustamissopimuksen 43 artikla velvoittaa kansalliset viranomaiset tapauskohtaisesti vertaamaan hakijoiden toimittamia todistuksia, joihin kuuluvat myös kolmansissa maissa saadut todistukset. Direktiivin 78/686/ETY (1) mukaan jäsenvaltioiden on tunnustettava sellaiset tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat hammaslääketieteessä, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille toisessa jäsenvaltiossa direktiivin 78/687/ETY (2) mukaisesti siten, että kyseinen pätevyystodistus antaa jäsenvaltion alueella saman oikeuden hammaslääkärintoimen aloittamiseen ja sen harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä antamat pätevyystodistukset. Euroopan komissio sai 11. ja 13. maaliskuuta 2003 kolme Italian tasavaltaa vastaan tehtyä kantelua perustamissopimuksen 43 artiklan rikkomisesta. Kantelut ovat esittäneet Italian kansalaiset, joilla on hammaslääketieteen tutkintotodistus tai joilla on yhteisön toisen jäsenvaltion tai kolmannen valtion, Kroatian, myöntämä tutkintotodistus, joka on jo tunnustettu toisessa jäsenvaltiossa mutta jota Italian tasavalta ei tunnusta.

Euroopan komissio muistutti 21. marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellään Italian viranomaisia tarpeesta noudattaa lainsäädännössä säädettyjä velvollisuuksia. Voisiko komissio ilmoittaa, onko sen mielestä nyt tullut aika puuttua tilanteeseen virallisella huomautuskirjeellä ja saada Italian viranomaiset siten lopultakin lopettamaan yhteisön lainsäädännön rikkominen?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(4. syyskuuta 2003)

Komissio on vetoomusten nro 34, 105 ja 303/2000 (3) ansiosta hyvin perillä asiasta, joka koskee sellaisten hammaslääketieteen alan tutkintotodistusten, jotka yhteisön kansalaiset ovat saaneet yhteisön ulkopuolisissa maissa ja jotka jokin toinen unionin jäsenvaltio on jo tunnustanut, tunnustamista Italiassa.

Komissio haluaa tarkentaa, että Italian viranomaiset tekivät maaliskuussa 2002 päätöksen asianosaisten tutkintojen ammatillista tunnustamista koskevasta hakemuksesta otettuaan huomioon heidän koulutuksensa ja ammatillisen kokemuksensa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-238/98, Hocsman (4), omaksuman oikeuskäytännön mukaisesti. Se, että Italian viranomaiset asettivat tunnustamisen ehdoksi soveltuvuuskokeen tietyissä aineissa, ei sinänsä ole yhteisön oikeuden vastausta, sillä mainittu oikeuskäytäntö antaa tällaisen mahdollisuuden.

Komission maaliskuussa 2003 saamissa kanteluissa kiistetään juuri nämä tehdyt päätökset. Komissio käsittelee parhaillaan näitä kanteluita ottaen huomioon yhteisöjen ulkopuolisissa maissa annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevan viimeisimmän tuomion, joka on annettu 19. kesäkuuta 2003 asiassa C-l10/01 Malika Tennah-Durez (5).

Komissio on tietoinen siitä, että kantelijoilla on kiire saada ratkaisu kohtaamiinsa ongelmiin. Käynnissä olevan käsittelyn tulos ilmoitetaan heille heti kun se on saatavilla.

---

(1)  EYVL L 233, 24.8.1978, s. 1.

(2)  EYVL L 233, 24.8.1978, s. 10.

(3)  Näiden vetoomusten käsittely on saatu päätökseen 21. maaliskuuta 2003.

(4)  Kok. 2000, s. 1-6623.

(5)  Ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/487 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/487

---

(2004/C 84 E/0564)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2341/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(11. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Kreikan viranomaisille lähetetyt kirjeet asianmukaisesta yhteisön varojen käytöstä aluepolitiikassa

Komission jäsen Michel Barnier antoi kysymykseeni E-1830/03 (1) yleisluonteisen vastauksen kirjeiden lähettämisestä vastaamatta kuitenkaan esittämääni kysymykseeni. Esitän sen nyt uudestaan. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta kirjettä Kreikan hallitukselle on lähetetty vuodesta 1994 ja ketkä (komission jäsenet, pääjohtajat, tai jaostopäälliköt) ovat lähettäneet kirjeitä, jotka koskevat yhteisön varojen asianmukaista käyttöä ja yhteisön aluepolitiikkaa koskevan lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen toimeenpanemista asianmukaisesti?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(1. syyskuuta 2003)

Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että on erittäin vaikeaa saada selville komission yksiköiden Kreikan viranomaisille kuluneiden 10 vuoden aikana lähettämien sellaisten kirjeiden tarkkaa lukumäärää, jotka koskevat yhteisön määrärahojen asianmukaista käyttöä ja rakennerahastoista annetun lainsäädännön asianmukaista soveltamista. Ongelmana on erityisesti se, että kyseiset alat kuuluvat useiden komission yksiköiden vastuualueisiin.

Kirjeiden määrä on joka tapauksessa erittäin suuri, koska ne koskevat yli 100:aa ohjelmaa, ja yhteisön hierarkian eri tasot ovat lähettäneet niitä keskus-, alue- ja paikallishallinnossa toimiville kansallisille viranomaisille. Tällaisten kirjeiden lähettäminen on rutiinitoimenpide, koska jäsenvaltiot vastaavat yhteisön varojen käytöstä yhteisön tasolla vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Esimerkiksi komission aluepolitiikan pääosaston alueellisten toimien yksikkö on lähettänyt 18 kirjettä Kreikan viranomaisille toukokuussa 2003.

---

(1)  Katso sivu 478.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/487 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/487

---

(2004/C 84 E/0565)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2350/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(11. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Darwin Moundsin suojelu

Voiko komissio Darwin Moundsin suojelua koskevaan kirjalliseen kysymykseen P-0213/03 (1) antamansa vastauksen seurantana ilmoittaa, onko Ison-Britannian hallitus ottanut yhteyttä komissioon ja pyytänyt komissiota soveltamaan, tai perustellut, miksi komission pitäisi soveltaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (2) 7 artiklan mukaisia kiireellisiä toimenpiteitä Darwin Moundsin alueella. Jos Ison-Britannian hallitus on ottanut yhteyttä komissioon, voiko komissio ilmoittaa myös päivämäärän, jolloin Ison-Britannian hallitus ensimmäisen kerran otti yhteyttä tässä asiassa, kun otetaan huomioon, että se ei ollut ottanut yhteyttä siihen mennessä, kun komissio antoi vastauksen kysymykseen P-0213/03?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(4. elokuuta 2003)

Komissio voi vahvistaa jatkona kirjalliseen kysymykseen P-0213/03 antamaansa vastaukseen, että Ison-Britannian viranomaiset ovat olleet siihen yhteydessä Darwin Moundsin suojeluasiassa.

Ison-Britannian viranomaiset kääntyivät maaliskuussa 2003 kalastuksen pääosaston puoleen ja tiedustelivat mahdollisuudesta toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä. Komissio vastaanotti 24. kesäkuuta 2003 Ison-Britannian viranomaisilta kirjeen, jossa komissiota pyydetä ryhtymään toimenpiteisiin sellaisten kalastustapojen kieltämiseksi Darwin Moundsilla, jotka saattavat aiheuttaa korjaamatonta lisävahinkoa alueella. Jo nyt pohjatroolaus on aiheuttanut siellä vahinkoa. Koska vahingollinen kalastus jatkuu alueella, ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasiain ministeriö pyytää komissiota harkitsemaan elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 7 artiklan mukaisia kiireellisiä toimenpiteitä.

Komission yksiköt ovat jo ryhtyneet valmistelemaan ehdotusta neuvoston asetukseksi pohjatroolien ja muiden hinattavien kalastusvälineiden kieltämisestä Darwin Moundsin alueella. Tämä toteutetaan muuttamalla kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30. maaliskuuta 1998 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 850/98 (3), joten parlamenttia kuullaan asiassa.

Kiireellisen menettelyn osalta komissio puntaroi parhaillaan, täyttääkö tapaus asetuksen (EY) N:o 2371/2002 7 artiklassa asetetut edellytykset. Jos menettelyn soveltaminen on perusteltua, komissio antaa ripeästi uuden, edellä mainitun kaltaisen säädöksen, jonka voimassaoloaika olisi kuusi kuukautta ja jonka voimassaoloa voitaisiin tämän jälkeen jatkaa toiset kuusi kuukautta.

---

(1)  EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 195.

(2)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(3)  EYVL L 125, 27.4.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/488 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/488

---

(2004/C 84 E/0566)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2413/03

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(21. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Lasten kuorojen vaihto-ohjelman rahoittaminen

Voiko komissio neuvoa, mistä voisi mahdollisesti saada taloudellista tukea Euroopassa sellaisten kulujen kattamiseksi, joita aiheutuu ala-asteen (enimmäisikä 13 vuotta) matkustuskustannuksista sen osallistuessa jäsenvaltioiden väliseen kuorojen vaihto-ohjelmaan?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(27. elokuuta 2003)

Rahoitusta yleissivistävien koulujen yhteistyöhankkeisiin tarjotaan Euroopan tasolla Sokrates-ohjelmaan kuuluvista Comenius-toimista.

Comenius-kouluhankkeiden puitteissa oppilaat ja opetushenkilöstö Sokrates-ohjelmaan nykyisin osallistuvista 30 maasta voivat työskennellä yhdessä yhteisen aiheen parissa. Tällainen aihe voi olla esimerkiksi musiikki. Rahoitusta voidaan myöntää sekä paikalliseen toimintaan että vierailuihin kumppanuuskouluissa. Luokkien oppilasvaihtoon (eli yli kolmen tai neljän oppilaan ryhmien liikkumiseen) voidaan kuitenkin saada rahoitusta ainoastaan Comenius-kielihankkeista, joissa nykyinen osallistujien vähimmäisikä on 14 vuotta.

Kaikkia näitä koulujen kumppanuushankkeita hallinnoidaan hajautetusti kunkin osallistujamaan kansallisessa Sokrates-toimistossa, ja Comenius-rahoituksen hakemisesta kiinnostuneen koulun olisi otettava yhteyttä omaan toimistoonsa lisätietojen saamiseksi. Yhteystiedot ovat saatavilla Europa-palvelimen Internet-sivulla: (http://europa.eu.int/comm/education/programmes/socrates/nat-est_en.html).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/489 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/489

---

(2004/C 84 E/0567)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2421/03

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(21. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Mölysammakot

Luontoyhdistysten mukaan suuret mölysammakkoyhdyskunnat (myös härkäsammakoiksi kutsutut) ovat uhka Belgian eläimistölle. Koska tuonti Euroopan unionin ulkopuolelta on ollut kiellettyä jo vuodesta 1997 lähtien, eläimet tuodaan maahan ilmeisesti toisella nimellä. Luontoyhdistysten mukaan myyjät käyttävät nimeä ”jättiläissammakonpoikaset” ja muita nimiä salakuljettaakseen mölysammakoita Eurooppaan ja myydäkseen niitä puutarhamyymälöissä ja markkinoilla. Nämä sammakot uhkaavat syrjäyttää kotimaiset lajit.

Onko komissio tietoinen, että mölysammakoita tuodaan kiellosta huolimatta EU:n alueelle?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä puuttuakseen tähän laittomaan käytäntöön?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(10. syyskuuta 2003)

Komissio ei ole tietoinen siitä, että mölysammakoita salakuljetettaisiin Eurooppaan toisella nimellä ja että niitä myytäisiin täällä puutarhamyymälöissä ja markkinoilla. Komissio teetätti vastikään selvityksen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien Euroopan unionin asetusten soveltamisesta sellaisten lajien yhteydessä, jotka muodostavat ekologisen uhkan unionin kasvistolle ja eläimistölle. Selvityksen mukaan ei näytä siltä, että amerikkalaisia mölysammakoita myytäisiin puutarhalampiin sijoitettavaksi. Komissio ei myöskään ole saanut muista lähteistä tietoja mölysammakoiden laittomasta tuonnista.

Taisteleminen eläinten salakuljetusta vastaan on pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla. Jos komissiolle toimitetaan tietoja, jotka koskevat neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) liitteissä lueteltujen lajien laitonta kauppaa, se voi kuitenkin kiinnittää jäsenvaltioiden huomion asioihin, joiden tutkimista se pitää tarpeellisena.

Komissio kiittää parlamentin jäsentä näistä tiedoista, jotka toimitetaan toimivaltaisille Belgian viranomaisille.

---

(1)  Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 338/97 (EYVL L 61, 3.3.1997).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/489 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/489

---

(2004/C 84 E/0568)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   HIV/AIDS-tilanne Keski-Aasian maissa

Yhdistyneiden kansakuntien, sen erityisjärjestöjen ja haittojen vähentämisen alalla toimivien kansalaisjärjestöjen mukaan HIV leviää nopeasti Keski-Aasian maissa. Vaikka HIV-tapausten määrä on pysynyt pienenä, se on kasvanut eksponentiaalisesti viimeisen neljän tai viiden vuoden aikana ensisijaisesti suonensisäisten huumeiden käytön takia. Uzbekistanissa raportoitiin melkein yhtä monta uutta HIV-tapausta vuoden 2002 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana kuin edellisellä vuosikymmenellä yhteensä; suonensisäisten huumeiden käyttäjiä oli 90 prosenttia määrästä. Naapurimaa Kirgisia raportoi neljä HIV-tapausta vuonna 1996; vuoden 2002 loppuun mennessä tapauksia oli 825, joista 82 prosenttia oli suonensisäisten huumeiden käyttäjiä. Kazakstanissa suonensisäisten huumeiden käyttäjät muodostivat 87 prosenttia 2 870 raportoidusta HIV-tapauksesta, ja Tadžikistanissa heidän osuutensa oli 73 prosenttia 45 raportoidusta tapauksesta. Nämä tilastot kyseiseltä alueelta eivät kuitenkaan kerro totuutta HIV:n esiintyvyydestä, jonka arvellaan olevan kymmenkertaisesti virallisesti ilmoitettua suurempi. Tapauksia jää ilmoittamatta, koska epidemiologinen seuranta on vähäistä.

Suonensisäisten huumeiden käyttö rehottaa Keski-Aasiassa osittain siksi, että alue on tärkeä huumekauppa-reitti, jonka kautta Afganistanissa ja Pakistanissa tuotetut huumeet solutetaan muille markkinoille. Tutkimukset osoittavat, että kaikkialla maailmassa huumereiteillä, joilla heroiinia on tarjolla, tietty määrä ihmisiä kokeilee sitä ja tulee siitä riippuvaiseksi. Tätä kasvavaa HIV-epidemiaa Keski-Aasian maissa voidaan ja se myös täytyy hillitä.

Osallistuuko komissio yritykseen vähentää huumeiden tarjontaa takavarikoinneilla ja säätämällä rangaistus-luonteisia huumelakeja pienien määrien hallussapidosta, jolloin suonensisäisten huumeiden käyttäjät vain ajetaan syvemmälle maan alle, mistä heitä on vaikeampi tavoittaa ja missä heillä ei ole mahdollisuutta saada palveluja, vai harkitseeko komissio mahdollisuutta tarjota käyttäjille pääsyä vieroitushoitoon tai neulojen vaihto-ohjelmaan ja toteuttaa näin sen oletettavasti tasapainoista lähestymistapaansa huumekysymykseen?

Eikö komissio usko, että on jo aika arvioida tavat, joilla huumeita nykyään ”valvotaan” kolmen YK:n yleissopimuksen ja niistä johdettujen erilaisten kansallisten lainsäädäntöjen kieltävässä hengessä?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 2003)

EU:n nykyinen strategia huumeiden torjumiseksi heroiinin reiteillä on yhdenmukainen vuosiksi 2000—2004 laaditun Euroopan unionin huumeita koskevan toimintasuunnitelman kanssa, jossa esitetään selkeästi toimet, jotka EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on toteutettava viiden seuraavan vuoden aikana.

Toimenpiteet kattavat sekä kysynnän että tarjonnan vähentämisen, ja niissä asetetaan etusijalle kansainvälinen yhteistyö sekä tehokas tiedottaminen, arviointi ja koordinointi kaikilla tasoilla.

EU:n ulkoisia toimia koskevan toimintasuunnitelman 5 kohdan mukaan komissio pitää kansainvälistä yhteistyötä ratkaisevan tärkeänä tekijänä huumausaineiden torjunnassa. Komissio kiinnittää tällä alalla erityistä huomiota pääasiallisiin reitteihin, joiden kautta huumeita kuljetetaan EU:hun.

Afganistan on yhä maailman suurin heroiinintuottaja, vaikka kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt lopettamaan heroiinin tuotannon, joten pitkän aikavälin tavoitteena on luoda suodattimien järjestelmä opiaattien ja heroiinin tärkeimmän lähteen, Afganistanin, ja Euroopan välille.

Tavoitteen saavuttamiseksi on käynnistetty teknisen avun ohjelmia ja hankkeita joko suoraan erityisillä toimilla, joilla torjutaan huumausaineita, tai täydentävillä toimilla, joilla vahvistetaan uusien itsenäisten valtioiden (UIV), Balkanin maiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden rajavalvontaa ja tullilaitosta.

Komissio on käynnistänyt kolme koordinoitua huumeiden torjuntaohjelmaa kolmella heroiinin reitille kuuluvalla alueella: Bumad (Valko-Venäjä, Ukraina, Moldavia), Scad (Etelä-Kaukasus: Armenia, Azerbaidžan, Georgia) ja Cadap (Keski-Aasia: Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan).

Näiden kolmen ohjelman yleisenä tavoitteena on vähentää ja estää kyseisiltä alueilta EU:hun suuntautuvaa huumausainekauppaa.

Tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmia varten laadittuun strategiaan kuuluu kolme osaa:

| — | Avun kehittäminen alueen huumeiden tasapainoiseen ja kattavaan valvontaan: kussakin ohjelmassa toteutetaan neljällä tukitoimenpiteiden alalla erityisiä hankkeita, jotka ovat ennakkoedellytyksiä huumausaineiden torjunnan tehokkaille ja nykyaikaisille toimenpiteille: a) mukautettu oikeudellinen ja institutionaalinen kehys, b) tehokas valvonta rajoilla, c) luotettava tiedotus huumeiden käytöstä ja tehokas tietojen keruu huumekaupasta, d) nykyaikaiset toimenpiteet huumeiden käyttöä vastaan sekä kysynnän ja sen vaikutusten vähentäminen. |
| --- | --- |

—

Avun kehittäminen alueen huumeiden tasapainoiseen ja kattavaan valvontaan: kussakin ohjelmassa toteutetaan neljällä tukitoimenpiteiden alalla erityisiä hankkeita, jotka ovat ennakkoedellytyksiä huumausaineiden torjunnan tehokkaille ja nykyaikaisille toimenpiteille: a) mukautettu oikeudellinen ja institutionaalinen kehys, b) tehokas valvonta rajoilla, c) luotettava tiedotus huumeiden käytöstä ja tehokas tietojen keruu huumekaupasta, d) nykyaikaiset toimenpiteet huumeiden käyttöä vastaan sekä kysynnän ja sen vaikutusten vähentäminen.

| — | EU:n ja tuensaaja-alueen huumeiden torjuntatoimenpiteiden yhteentoimivuuden parantaminen: yhteentoimivuus varmistetaan edistämällä EU:n menetelmiä ja normeja huumeiden valvonnan ja torjunnan alalla. Tämä toteutetaan käyttämällä EU:n asiantuntijoita neljällä tukitoimenpiteiden alalla. Lisäksi EU:ssa kehitetään koulutusta, paikan päälle tehtäviä opintomatkoja ja henkilöstön vaihto-ohjelmia. |
| --- | --- |

—

EU:n ja tuensaaja-alueen huumeiden torjuntatoimenpiteiden yhteentoimivuuden parantaminen: yhteentoimivuus varmistetaan edistämällä EU:n menetelmiä ja normeja huumeiden valvonnan ja torjunnan alalla. Tämä toteutetaan käyttämällä EU:n asiantuntijoita neljällä tukitoimenpiteiden alalla. Lisäksi EU:ssa kehitetään koulutusta, paikan päälle tehtäviä opintomatkoja ja henkilöstön vaihto-ohjelmia.

| — | Kansallisen ja alueellisen yhteistyön kannustaminen: ohjelman yhtenäisyys mahdollistaa tuensaaja-maiden välisen yhteistyön, koska siinä tarjotaan kaikille kymmenelle tuensaajamaalle yhdenmukaisesti tukea huumeiden valvontaan. Kukin ohjelma on samalla mukautettu kansalliseen erityistilanteeseen. Jokaisessa hankkeessa kannustetaan toimielinten välistä kansallista ja alueellista yhteistyötä koulutuksen ja yhteisten opintomatkojen kautta. |
| --- | --- |

—

Kansallisen ja alueellisen yhteistyön kannustaminen: ohjelman yhtenäisyys mahdollistaa tuensaaja-maiden välisen yhteistyön, koska siinä tarjotaan kaikille kymmenelle tuensaajamaalle yhdenmukaisesti tukea huumeiden valvontaan. Kukin ohjelma on samalla mukautettu kansalliseen erityistilanteeseen. Jokaisessa hankkeessa kannustetaan toimielinten välistä kansallista ja alueellista yhteistyötä koulutuksen ja yhteisten opintomatkojen kautta.

Toimien vaikutusten tehostamiseksi Tacis-ohjelmaan kuuluvia huumeiden torjuntaohjelmia koordinoidaan tiiviisti niiden rinnalla tullin ja rajavalvonnan alalla toteutettavien ohjelmien kanssa, kuten Bomca-ohjelman kanssa (Border Management Programme for Central Asia, Keski-Aasian rajavalvontaohjelma).

Keski-Aasian huumeita koskeva toimintaohjelma (Cadap) käynnistyi tammikuussa 2001, kun komission edustustoon Alma-Atassa palkattiin Cadapin huumeiden vastaisen toiminnan koordinaattori. Hänen tilalleen tulee lähiaikoina seuraaja, kun hän siirtyy työskentelemään Bomca-ohjelman koordinaattorin kanssa Bishkekiin Kirgisiaan.

Cadapin ensimmäisessä vaiheessa, Cadap I:ssä, tuettiin seuraavia hankkeita 3,5 miljoonalla eurolla:

| — | lentoasemien valvonta: seuranta- ja valvontalaitteiden toimittaminen ja koulutustoimia alueen neljällä tärkeimmällä lentokentällä, |
| --- | --- |

—

lentoasemien valvonta: seuranta- ja valvontalaitteiden toimittaminen ja koulutustoimia alueen neljällä tärkeimmällä lentokentällä,

| — | huumausaineiden käyttöä koskeva tietojärjestelmä: toteutusvaiheessa olevassa Nadin-hankkeessa pyritään antamaan maille valmiudet toteuttaa epidemiologisia arviointeja huumetilanteesta, jotta ne voisivat laatia omat politiikkansa ehkäisyä ja hoitoa tai kuntoutusta varten, |
| --- | --- |

—

huumausaineiden käyttöä koskeva tietojärjestelmä: toteutusvaiheessa olevassa Nadin-hankkeessa pyritään antamaan maille valmiudet toteuttaa epidemiologisia arviointeja huumetilanteesta, jotta ne voisivat laatia omat politiikkansa ehkäisyä ja hoitoa tai kuntoutusta varten,

| — | Afganistanin viimeaikaisten tapahtumien seurauksena Cadap I:ssä tuettiin uuden huumeiden torjunta-viraston perustamista Tadžikistaniin, |
| --- | --- |

—

Afganistanin viimeaikaisten tapahtumien seurauksena Cadap I:ssä tuettiin uuden huumeiden torjunta-viraston perustamista Tadžikistaniin,

| — | komission edustustoon Alma-Atassa on perustettu koordinointitoimisto, joka siirretään Bishkekiin, jotta helpotettaisiin koordinointia uuden Bomca-ohjelman kanssa. |
| --- | --- |

—

komission edustustoon Alma-Atassa on perustettu koordinointitoimisto, joka siirretään Bishkekiin, jotta helpotettaisiin koordinointia uuden Bomca-ohjelman kanssa.

Cadapin toinen vaihe, Cadap II, käynnistyy syksyllä 2003 Tacisin myöntämän 4,5 miljoonan euron rahoituksen turvin.

Sitä seuraa vuotta myöhemmin Cadap III, johon on myönnetty 3 miljoonaa euroa.

Cadap II ja Cadap III mahdollistavat seuraavien hankkeiden käynnistämisen:

| — | Oikeudellinen avunanto: hankkeessa parannetaan alueen huumelainsäädäntöä ja vahvistetaan tuomareiden ja syyttäjien toimintavalmiuksia oikeudellisen yhteistyön alalla (vastavuoroinen oikeudellinen avunanto ja toimitusten valvonta). Yhdistyneiden Kansakuntien huumevalvontaohjelma (UNDCP) osallistuu hankkeen toimien toteutukseen. |
| --- | --- |

—

Oikeudellinen avunanto: hankkeessa parannetaan alueen huumelainsäädäntöä ja vahvistetaan tuomareiden ja syyttäjien toimintavalmiuksia oikeudellisen yhteistyön alalla (vastavuoroinen oikeudellinen avunanto ja toimitusten valvonta). Yhdistyneiden Kansakuntien huumevalvontaohjelma (UNDCP) osallistuu hankkeen toimien toteutukseen.

| — | Lentoasemien valvonta: hanke on jatkoa Cadapin ensimmäiselle vaiheelle. Siinä pyritään perustamaan tärkeimmille lentoasemille selvittelykeskuksia, jotka parantavat huumekauppaa koskevien tietojen analysointia ja jakamista; hankkeessa tarjotaan laitteita ja koulutusta. |
| --- | --- |

—

Lentoasemien valvonta: hanke on jatkoa Cadapin ensimmäiselle vaiheelle. Siinä pyritään perustamaan tärkeimmille lentoasemille selvittelykeskuksia, jotka parantavat huumekauppaa koskevien tietojen analysointia ja jakamista; hankkeessa tarjotaan laitteita ja koulutusta.

| — | Satamien valvonta: hankkeessa vahvistetaan etenkin Aktaun (Kazakstan) sataman tarkastus- ja tutkimusvalmiuksia. |
| --- | --- |

—

Satamien valvonta: hankkeessa vahvistetaan etenkin Aktaun (Kazakstan) sataman tarkastus- ja tutkimusvalmiuksia.

| — | Rajanylityspaikat: hankkeessa tuetaan huumereittien varrella sijaitsevia rajanylityspaikkoja. Kussakin maassa valitaan avainasemassa olevia rajanylityspaikkoja, joille tarjotaan tukea koulutuksessa ja laitehankinnoissa niiden toimintavalmiuksien vahvistamiseksi. Hanke toteutetaan tiiviissä yhteistyössä UNDCP:n kanssa. |
| --- | --- |

—

Rajanylityspaikat: hankkeessa tuetaan huumereittien varrella sijaitsevia rajanylityspaikkoja. Kussakin maassa valitaan avainasemassa olevia rajanylityspaikkoja, joille tarjotaan tukea koulutuksessa ja laitehankinnoissa niiden toimintavalmiuksien vahvistamiseksi. Hanke toteutetaan tiiviissä yhteistyössä UNDCP:n kanssa.

| — | Poliisiviranomaisten tutkimukset: hankkeessa tuetaan alueen lainvalvontaviranomaisten tutkimusjärjestelmän kehittämistä, ja sen on tarkoitus tehostaa huumekaupan torjuntaa. |
| --- | --- |

—

Poliisiviranomaisten tutkimukset: hankkeessa tuetaan alueen lainvalvontaviranomaisten tutkimusjärjestelmän kehittämistä, ja sen on tarkoitus tehostaa huumekaupan torjuntaa.

| — | Vankiloissa tehtävä ehkäisevä työ: hankkeessa edistetään ehkäisy-, hoito- ja kuntoutustoimia sekä yhteiskuntaan sopeuttamisen toimia useissa Keski-Aasian rangaistuslaitoksissa. Myös viranomaisten käynnistämien ehkäisytoimien tukemista harkitaan. |
| --- | --- |

—

Vankiloissa tehtävä ehkäisevä työ: hankkeessa edistetään ehkäisy-, hoito- ja kuntoutustoimia sekä yhteiskuntaan sopeuttamisen toimia useissa Keski-Aasian rangaistuslaitoksissa. Myös viranomaisten käynnistämien ehkäisytoimien tukemista harkitaan.

Komissio on yksi Yhdistyneiden Kansakuntien aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaan keskittyvän maailmanlaajuisen rahaston tärkeimmistä osanottajista ja rahoittajista. Säätiö rahoittaa epidemioista kärsivien maiden toteuttamia toimia muun muassa Keski-Aasian maissa.

Yleisellä tasolla komissio on asettanut Keski-Aasiassa toteuttamissaan alueellisen kehityksen ohjelmissa painon Tadžikistanin eteläisiin osiin sekä Ferghanan laakson Kirgisiaan ja Tadžikistaniin kuuluviin osiin, jotka ovat merkittäviä kauttakulkualueita, joilla syvä köyhyys kasvattaa väestön haavoittuvuutta suhteessa huumekauppiaisiin ja huumekauppaan.

Lopuksi voidaan todeta, että yhteisö ei ole Yhdistyneiden Kansakuntien huumeita koskevien yleissopimusten osapuoli (lukuun ottamatta huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan vuonna 1988 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen 12 artiklaa, joka koskee kemiallisten aineiden esiasteita), ja jäsenvaltioiden on näin ollen itse ehdotettava mahdollisia muutoksia näihin yleissopimuksiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/492 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/492

---

(2004/C 84 E/0569)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2445/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Villieläinten lihan laiton tuonti

Voiko komissio kertoa, kuinka paljon jäsenvaltioihin tuodaan laittomasti villieläinten lihaa, ja tehdä selkoa tuonnin määrän viimeaikaisesta kehityksestä, lihan koostumuksesta, alkuperästä ja määränpäästä, kuljetusreiteistä ja -menetelmistä sekä siitä, missä määrin tuontia on kyetty paljastamaan?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(15. syyskuuta 2003)

Komissio pahoittelee, ettei arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja ole saatavilla. Laittomasta tuonnista on harvoin esittää tilastoja.

Komissiolla on tietoja laillisesti tuoduista CITES-sopimuksessa (1) luetelluista lajeista, koska tuojien on ilmoitettava niistä kansallisille viranomaisille ja esitettävä tuontilupa tai -ilmoitus. CITES-sopimuksessa lueteltujen eläinlajien tuonti ihmisravinnoksi on kuitenkin laitonta, eikä tuojat luonnollisestikaan ilmoita aikeistaan rikkoa sääntöjä.

Maahantuontiyritysten määrää ei myöskään voi päätellä takavarikointien perusteella, koska ei voida aukottomasti määritellä, kuinka suurta osaa kaikesta laittomasta tuonnista takavarikoinnit edustavat. Paljastumatta jääneistä salakuljetuksista ei luonnollisestikaan ole missään merkintää. Vuodesta 1999 uhanalaisten eläinlajien lihaa on takavarikoitu ainoastaan kahdesti.

---

(1)  Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/493 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/493

---

(2004/C 84 E/0570)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2496/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(25. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Maailman vaihtotasepoikkeama

Voiko komissio arvioida viime vuodelta ja tältä vuodelta, miten suuri on maailman vaihtotasepoikkeama euroina ja bkt-osuutena? Voiko komissio kertoa poikkeaman syyt ja ilmoittaa, katsooko se syynä olevan eräiden tai kaikkien jäsenvaltioiden kirjaamattomat valuuttatulot? Jos näin on, missä laajuudessa kirjaamattomuutta on esiintynyt ja onko syytä uskoa, että jäsenvaltioiden välillä olisi eroja? Mitä vaikutuksia tällä kirjaamattomuudella olisi jäsenvaltioiden vaihtotaseisiin?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2003)

Komissio ei laadi arvioita maailman vaihtotasepoikkeaman suuruudesta. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on ainoa kansainvälinen organisaatio, jolla on käytettävissään riittävästi tietoa kyseisten arvioiden laatimiseen.

Maailman vaihtotasepoikkeamaa kuvaavat tuoreimmat IMF:n laskemat luvut koskevat vuotta 2001, ja loppusummaksi on saatu - 131,1 miljardia euroa. Kun käytetään Maailmanpankin arviota BKT:stä vuonna 2001 (34 748 miljardia euroa), maailman vaihtotasepoikkeaman suuruudeksi saadaan 0,38 % maailmanlaajuisesta BKT:stä. Poikkeama oli kaudella 1995—2001 keskimäärin -49,4 miljardia euroa, ja luku oli negatiivinen koko kaudella 1995—2001, lukuun ottamatta vuotta 1997.

Lähdetietona jäsenvaltioiden osuudesta tähän maailmanlaajuisesti epäsymmetriseen tilanteeseen komissiolla (Eurostatilla) on käytettävissään ainoastaan EU:n maksutaseessa havaitun epäsymmetrian suuruutta koskevat tiedot (1). Vuonna 2001 EU:n sisäisen vaihtotaseen epäsymmetria oli 34,3 miljardia euroa (0,39 % EU:n BKT:stä). Epätasapaino oli positiivinen, mikä tarkoittaa sitä, että EU:n maksutaseessa ilmoitetut velat ovat suuremmat kuin ilmoitetut saamiset. Vuotta 2002 koskevat alustavat tiedot viittaavat 31,4 miljardin euron poikkeamaan. Tämä positiivinen epätasapaino oli EU:n sisäiselle vaihtotaseelle tyypillinen rakenteellinen piirre kaudella 1995—2001. Tuona aikana EU:n sisäisen vaihtotaseen poikkeama oli keskimäärin 42,5 miljardin euron verran positiivinen.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön lähetetään kaksi liitettä, jotka sisältävät lisätietoja aiheesta.

---

(1)  Lisätietoja on saatavilla vuonna 2002 ilmestyneestä Eurostatin julkaisusta Asymmetries of Current account in the intra-UE balance of payments, joka löytyy osoitteesta: (http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/ print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat&collection=12-Working % 20papers % 20and % 20studies&product=KS-AO-02-004-_-N-EN).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/493 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/493

---

(2004/C 84 E/0571)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2503/03

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Autovuokraamot

Olen saanut useita kirjeitä äänestäjiltä, jotka valittavat, että varattuaan ennakolta vuokra-auton kaiken kattavaan hintaan, he ovat kuitenkin joutuneet maksamaan lisää, mikä nostaa vuokra-auton kokonaishintaa huomattavasti.

Onko komissio saanut vastaavia valituksia vuokra-autojen hinnoittelusta, erityisesti hintojen selkeydestä ja joidenkin autovuokraamoiden yleistyvästä tavasta myydä bensiiniä markkinahintaa paljon kalliimmalla?

Onko komissio ollut yhteydessä autovuokraamoihin viime aikoina? Jos on, mistä asioista se keskusteli niiden kanssa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Kaupallinen menettely, jolla kuluttajalle annetaan virheellisiä tietoja palvelun todellisesta hinnasta, on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan hengen kanssa. Artiklassa korostetaan muun muassa kuluttajan oikeutta tiedonsaantiin, joka on aina ollut yksi unionin kuluttajansuojapolitiikan keskeisistä huolenaiheista. Tähän mennessä komission huomiota ei ole kuitenkaan erityisesti kiinnitetty ongelmaan, joka koskee auton vuokraamista kaiken kattavaan hintaan.

Tämänhetkinen tilanne on sellainen, että 10. syyskuuta 1984 annetun neuvoston direktiivin 84/450/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta 6. lokakuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/55/EY (2), mukaan kuluttajan harhaanjohtaminen palvelun hinnassa on laitonta (3 artiklan b kohta). Lisäksi kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 4 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY (3) mukaan sopimusehtojen mukaiset hinnankorotukset voivat olla kohtuuttomia. Direktiivin liitteessä olevaan suuntaa-antavaan luetteloon, joka ei ole tyhjentävä, sisältyy nimenomaisesti sopimuslausekkeita hintojen korottamisesta antamatta kuluttajalle vastaavaa oikeutta peruuttaa sopimus, jos lopullinen hinta on liian korkea suhteessa sovittuun hintaan (1 kohta (1)).

Autonvuokrausyhtiöt ovat tiedustelleet, sovelletaanko kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20. toukokuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/7/EY (4) täysimääräisesti heidän liiketoimintaansa. Direktiivin 3 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa vapautetaan muun muassa kuljetusalan sopimukset direktiivin joidenkin säännösten soveltamisesta. Kyseisessä kohdassa ei kuitenkaan mainita autonvuokrausta koskevia sopimuksia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on juuri (30. heinäkuuta 2003) saanut käsiteltäväksi erään asian, joka koskee sitä, kuuluvatko autonvuokraussopimukset direktiivin soveltamisalaan (EasyCar (UK) Ltd, C-336/03). Asia on vielä vireillä.

Yleisemmin ottaen komissio on nähnyt suurta vaivaa sopimattomien kaupallisten menettelyjen torjumiseksi. Toimenpiteet ovat johtaneet äskettäin annettuun direktiiviehdotukseen, joka koskee sopimattomia elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisiä kaupallisia menettelyjä sisämarkkinoilla (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (5). Sen jälkeen kun direktiivi on hyväksytty, sillä kielletään sopimattomat kaupalliset menettelyt, jotka ovat esimerkiksi harhaanjohtavia. Ehdotetun direktiivin 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa harhaanjohtavana käytäntönä mainitaan nimenomaisesti kuluttajan harhauttaminen hintaa laskettaessa.

---

(1)  EYVL L 250, 19.9.1984.

(2)  EYVL L 290, 23.10.1997.

(3)  EYVL L 95, 21.4.1993.

(4)  EYVL L 144, 4.6.1997.

(5)  KOM(2003) 3 5 6 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/494 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/494

---

(2004/C 84 E/0572)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2526/03

esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   EU:n munantuottajat

Onko komissio tietoinen, että EU:n munantuottajat ovat erittäin huolissaan, koska kanojen hyvinvointia koskeva uusi lainsäädäntö ja meneillään olevan WTO-kierroksen tulosten myötä mahdollisesti lisääntyvä munien tuonti uhkaavat heidän elinkeinoaan.

Mitä Euroopan komissio on tehnyt huolehtiakseen, että kananmunien kansainvälisen kaupan pelisäännöt ovat tasapuoliset ja että Euroopan unionin munantuottajille myönnettävä korvaus on riittävä?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Jacksonin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-l625/03 (1).

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 147.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/495 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/495

---

(2004/C 84 E/0573)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2572/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(6. elokuuta 2003)

Aihe:   Helluntailaisten, baptistien, katolilaisten, ortodoksien ja Jehovan todistajien uskonnonvapauden rikkominen Georgiassa

| — | Neljän viime vuoden aikana ”poliisit” ovat järjestäneet Georgiassa ennennäkemättömän paljon uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuneita väkivaltaisia välikohtauksia. |
| --- | --- |

—

Neljän viime vuoden aikana ”poliisit” ovat järjestäneet Georgiassa ennennäkemättömän paljon uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuneita väkivaltaisia välikohtauksia.

| — | Helluntailaiset, baptistit, katoliset, ortodoksit ja Jehovan todistajat ovat joutuneet omavaltaisten ”ortodoksipoliisien” järjestämien väkijoukkojen hyökkäyksien kohteeksi. |
| --- | --- |

—

Helluntailaiset, baptistit, katoliset, ortodoksit ja Jehovan todistajat ovat joutuneet omavaltaisten ”ortodoksipoliisien” järjestämien väkijoukkojen hyökkäyksien kohteeksi.

| — | Vaikka neljän viime vuoden aikana on tapahtunut yli 100 uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistunutta hyökkäystä ja vaikka kansalaiset ja poliisi hyvin tietävät, ketkä ovat vastuussa, ketään ei ole koskaan haastettu oikeuteen. |
| --- | --- |

—

Vaikka neljän viime vuoden aikana on tapahtunut yli 100 uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistunutta hyökkäystä ja vaikka kansalaiset ja poliisi hyvin tietävät, ketkä ovat vastuussa, ketään ei ole koskaan haastettu oikeuteen.

| — | Jopa anglikaanisen kirkon arkkipiispa Rowan Williams ja paavi Johannes Paavali II ovat tuominneet Georgian uskonnolliset väkivaltaisuudet. |
| --- | --- |

—

Jopa anglikaanisen kirkon arkkipiispa Rowan Williams ja paavi Johannes Paavali II ovat tuominneet Georgian uskonnolliset väkivaltaisuudet.

| — | 15. kesäkuuta tuhottiin eräs baptistikirkko Akhalsopelin kylässä. Baptistit torjuivat Itä-Georgian alueen kuvernöörin syytökset, joiden mukaan baptistit olisivat itse sytyttäneet kirkon tuleen. Kylän asukkaat olivat uhanneet baptisteja sanomalla, ettei heillä ollut enää lupaa rakentaa kirkkoa uudelleen ja jos he olisivat sen tehneet, asukkaat olisivat tuhonneet sen uudestaan. |
| --- | --- |

—

15. kesäkuuta tuhottiin eräs baptistikirkko Akhalsopelin kylässä. Baptistit torjuivat Itä-Georgian alueen kuvernöörin syytökset, joiden mukaan baptistit olisivat itse sytyttäneet kirkon tuleen. Kylän asukkaat olivat uhanneet baptisteja sanomalla, ettei heillä ollut enää lupaa rakentaa kirkkoa uudelleen ja jos he olisivat sen tehneet, asukkaat olisivat tuhonneet sen uudestaan.

| — | 13. heinäkuuta Tbilisin ortodoksipoliisit estivät helluntaisia pitämästä kokoustaan jo kuudennen kerran peräkkäin piirittämällä talon, jossa kokoontumisen piti tapahtua, ja huutamalla ”palatkaa te venäläiset Venäjälle ja tehkää siellä mitä lystäätte”. Pastori Kalutsky kertoi, että mielenosoittajat olivat sanoneet hänelle olleensa ortodokseja ja että heidän tarkoituksenaan oli estää sellaiset uskonnolliset tilaisuudet, jotka eivät olleet ortodoksisia. |
| --- | --- |

—

13. heinäkuuta Tbilisin ortodoksipoliisit estivät helluntaisia pitämästä kokoustaan jo kuudennen kerran peräkkäin piirittämällä talon, jossa kokoontumisen piti tapahtua, ja huutamalla ”palatkaa te venäläiset Venäjälle ja tehkää siellä mitä lystäätte”. Pastori Kalutsky kertoi, että mielenosoittajat olivat sanoneet hänelle olleensa ortodokseja ja että heidän tarkoituksenaan oli estää sellaiset uskonnolliset tilaisuudet, jotka eivät olleet ortodoksisia.

Euroopan unionin ja Georgian väliset yhteistyösuhteet ovat erinomaiset. Voisiko komissio ilmoittaa, onko se tietoinen edellä esitetyistä asioista ja mitä aloitteita se voisi yhteistyön piirissä tehdä luodakseen luotettavan ja tehokkaan keinon, jolla Georgia saataisiin kunnioittamaan oikeutta uskonnonvapauteen?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(15. syyskuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2257/03 (1).

---

(1)  Katso sivu 483.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/496 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/496

---

(2004/C 84 E/0574)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2681/03

esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe:   Luxemburgilaisten keskiasteen tutkintotodistusten hyväksyminen Belgiassa

Luxemburgin hallituksen Internet-sivuilla ilmoitetaan, että Euroopan komission pyynnöstä Belgian ranskankielinen yhteisö vaatii lukuvuodesta 2003/2004 alkaen keskiasteen tutkinnon, keskiasteen teknisen tutkinnon tai teknikon tutkinnon Luxemburgissa suorittaneita opiskelijoita hyväksyttämään tutkintotodistuksensa Belgian viranomaisilla voidakseen kirjoittautua belgialaisiin yliopistoihin ja korkeakouluihin.

Vaikka luxemburgilaiset opiskelijat eivät aiemmin ole joutuneet läpikäymään kyseistä hallinnollista menettelyä, lukuvuonna 2003/2004 ensimmäistä kertaa belgialaisiin yliopistoihin kirjoille pyrkivät — ja hakemuksen lähettäneet — opiskelijat eivät ole vieläkään saaneet Belgian ranskankieliseltä yhteisöltä hyväksyntää keskiasteen tutkintotodistuksilleen. Näin ollen he eivät ehkä voi kirjoittautua belgialaisiin yliopistoihin tai korkeakouluihin alkavaksi lukuvuodeksi. Osa kyseessä olevista opiskelijoista on kuitenkin jo panostanut rahallisesti yliopisto-opintojensa valmisteluun (asunto, vuokratakuut jne.).

Voiko komissio ilmoittaa, miten asian laita tarkalleen on?

Aikooko komissio ottaa yhteyttä Belgian viranomaisiin, jotta kyseessä olevat luxemburgilaiset opiskelijat voisivat kirjoittautua yliopistoihin ja korkeakouluihin riittävän ajoissa?

Miksi luxemburgilaiset opiskelijat joutuvat nykyisin hyväksyttämään tutkintotodistuksensa, vaikka aiemmin heidät rinnastettiin belgialaisiin opiskelijoihin?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(27.lokakuuta2003)

Komissio kiinnitti vuonna 1999 Belgian hallituksen huomion Belgian lainsäädännön ja ranskankielisen yhteisön hallinnollisen käytännön yhteensopivuuteen EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 12, 149 ja 150 artiklan kanssa saatuaan Belgian ja muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta valituksia asiasta. Kyse oli keskiasteen tutkinnon toisessa jäsenvaltiossa suorittaneiden opiskelijoiden pääsystä korkeakouluopetukseen.

Rikkomismenettelyn aiheena oli se, että muiden jäsenvaltioiden kuin Belgian kansalaisten pääsy korkeakouluopetukseen Belgiassa oli tietyillä aloilla (lääketiede, farmakologia jne.) riippuvainen kypsyyskokeeksi kutsutun soveltuvuustestin läpäisemisestä. Tällaista testiä ei edellytetty opiskelijoilta, jotka olivat saaneet keskiasteen tutkintotodistuksen Belgiassa.

Komissio katsoo, että tämä ehto on EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan sekä 149 ja 150 artiklan vastainen. Itse asiassa yhteisöjen tuomioistuin on 13. helmikuuta 1985 antamassaan tuomiossa (asia 293/83, Gravier) käsitellyt muiden jäsenvaltioiden kansalaisten yhdenvertaista kohtelua koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen pääsyssä. Tuomiossaan yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun käsittää välttämättä tehokkaan oikeusvaikutuksen menettämisen uhalla oikeuden olla joutumatta täyttämään edellytyksiä, joita ei sovelleta Belgiassa tutkintotodistuksensa saaneisiin opiskelijoihin, kun heidän tutkintotodistuksensa on katsottu vastaavan vähintään vastaavia belgialaisia opintoja. Tällainen edellytys on ylimääräisen ”kypsyyskokeen” edellyttäminen korkeakouluopetukseen pääsyn yhteydessä.

Koska Belgian viranomaiset eivät ryhtyneet asianmukaisiin toimiin tilanteen korjaamiseksi, komissio nosti EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen kanteen Belgiaa vastaan.

Vastineessaan Belgia ilmoitti, että rikkomisen lopettamiseksi ranskankielisen yhteisön lainsäädäntöön on tehty kaksi muutosta: 20. heinäkuuta 1971 annetun kuninkaallisen asetuksen (Arrêté royal) 1 artiklaa on muutettu ja luxemburgilaisiin tutkintotodistuksiin vuodesta 1999 sovellettu automaattisen vastaavuuden järjestelmä on kumottu.

Komissio katsoo, että vuoden 1971 asetukseen tehty muutos oli riittävä korjaamaan tilanteen.

Komissio katsoo kuitenkin, että Belgian olisi pitänyt pikemminkin tarkastella sitä, olisiko automaattisen vastaavuuden järjestelmää pitänyt soveltaa myös muiden jäsenvaltioiden kansalaisten keskiasteen tutkintotodistuksiin samalla tavalla kuin luxemburgilaisten tutkintotodistuksiin. Itse asiassa tähän asti luxemburgilaisten tutkintotodistuksiin sovelletun automaattisen vastaavuuden poistamisen myötä käytännössä otetaan jälleen käyttöön hallinnollinen edellytys, joka jo aiemmin oli katsottu tarpeettomaksi.

Komissiolle ei ole tullut valituksia muista jäsenvaltioista peräisin olevilta opiskelijoilta näiden keskiasteen tutkintotodistusten hyväksymisestä ranskankielisessä yhteisössä lukuvuonna 2003/2004 belgialaisiin yliopistoihin pyrkimisen yhteydessä. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan komissiolle kaikki tätä asiaa koskevat hyödylliset tiedot.

Jos varsinaisten valitusten yhteydessä osoittautuisi, että luxemburgilaiset opiskelijat (tai muista jäsenvaltioista kotoisin olevat opiskelijat) joutuvat läpikäymään hallinnollisen menettelyn, jonka yksityiskohtaiset säännöt eivät kohtuudella vastaa vastaavuusmenettelyn tarpeita ja siten muodostavat esteen opiskelijoiden vapaalle liikkuvuudelle, komissio voi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla uuden rikkomismenettelyn Belgiaa vastaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/497 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/497

---

(2004/C 84 E/0575)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2817/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(18. syyskuuta 2003)

Aihe:   Uusi Olympic Airways

Elokuun 29. päivänä Kreikan liikenneministeri Hristos Verelis ilmoitti uudistetun Olympic Airways -yhtiön perustamisesta jättäessään asiaa koskevan muutosesityksen parlamentille; yhtiön nimeksi tulee Olympic Airlines. Tämä uusi yhtiö tulee keskittymään yksinomaan lentotoimintaan, joka siirtyy sille Olympic Airways-, Olympic Aviation- ja Macedonian Airlines -yhtiöiden lentotoimintojen yhdistämisen tuloksena. Lisäksi ilmoitettiin, että Olympic Airlines tulee työllistämään 1 850 henkilöä ja sen pääoma tulee olemaan 140 miljoonaa euroa. Ministeri ilmoitti, että oikeudellinen kehys uuden yhtiön perustamiselle otetaan Macedonian Airlines -yhtiöltä ja että lentotoimintojen irrottamisessa noudatettava menettely on täysin yhteisön ja maan lainsäädännön mukainen.

| 1. | Onko komissiolle toimitettu uuden Olympic Airwaysin perustamisprosessin aikana säännöllisesti tietoja kuten Kreikan hallitus ilmoittaa? |
| --- | --- |

1.

Onko komissiolle toimitettu uuden Olympic Airwaysin perustamisprosessin aikana säännöllisesti tietoja kuten Kreikan hallitus ilmoittaa?

| 2. | Missä määrin se katsoo kyseisen ratkaisun olevan yhteisön lainsäädännön mukainen ja kuinka hyvin työntekijöiden työpaikat tässä uudessa yhtiössä on turvattu? |
| --- | --- |

2.

Missä määrin se katsoo kyseisen ratkaisun olevan yhteisön lainsäädännön mukainen ja kuinka hyvin työntekijöiden työpaikat tässä uudessa yhtiössä on turvattu?

| 3. | Kuinka komissio aikoo toimia ja koska se aikoo ryhtyä toimiin kyseisessä tapauksessa? |
| --- | --- |

3.

Kuinka komissio aikoo toimia ja koska se aikoo ryhtyä toimiin kyseisessä tapauksessa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(20. lokakuuta 2003)

Komissio on ollut säännöllisesti yhteydessä Kreikan viranomaisiin Olympic Airways -lentoyhtiön yksityistämishankkeesta. Saadut tiedot ovat kuitenkin olleet melko epätäydellisiä. Nopeuttaakseen tietojen toimittamista ja yksityistämislakia koskevan äänestyksen (5. syyskuuta 2003) seurauksena komissio teki 8. syyskuuta 2003 päätöksen, jolla Kreikka velvoitetaan toimittamaan komissiolle kaikki Olympic Airways -yhtiön yksityistämistä koskevat olennaiset tiedot. Kreikan viranomaiset lähettivät komissiolle 11. syyskuuta 2003 päivätyn vastauksen, jota komissio parhaillaan tutkii.

Koska komissiolla ei ole hallussaan yksityistämistä koskevia täydellisiä tietoja, se ei pysty arvioimaan, onko Kreikan viranomaisten toiminta yhteisön lainsäädännön mukaista. Tässä vaiheessa komissiolla ei ole tietoja myöskään yksityistämissuunnitelman yhteiskunnallisista näkökohdista, eikä menettelytavoista, joilla lopetetaan toimintoja, joita uusi yhtiö ei jatka.

Komissio jatkaa tiivistä yhteydenpitoa Kreikan viranomaisiin. Ne ovat sitoutuneet toimittamaan komissiolle lopullisen yksityistämissuunnitelman ennen sen täytäntöönpanoa, jotta komissio voi arvioida suunnitelman yhdenmukaisuuden yhteisön lainsäädännön kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/498 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/498

---

(2004/C 84 E/0576)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2861/03

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   Geneettinen muuntelu

Ylä-Itävallan osavaltio on esittänyt komissiolle Ylä-Itävallan julistamista geenimuuntelusta vapaaksi vyöhykkeeksi. Komission jäsen Margot Wallström ilmoitti 2. syyskuuta 2003, ettei komissio hyväksy Ylä-Itävallan esitystä. Wallström sanoi ymmärtävänsä Itävallan viranomaisten huolen ympäristön ja ihmisten terveyden suojelusta ja vakuutti olevansa samaa mieltä siitä, että geenimuunneltujen ja perinteisten viljelykasvien rinnakkaiselo on aihe, josta on tärkeää keskustella. Wallström tähdensi kuitenkin, että monilla muillakin Euroopan alueilla ollaan huolestuneita samasta aiheesta ja että siihen on mahdollista löytää tyydyttävä ratkaisu nykyisen lainsäädännön puitteissa.

Voiko komissio kertoa, millaista ratkaisua se pitää tyydyttävänä Ylä-Itävallan ja Lounais-Englannin kaltaisilla alueilla, joilla luonnonmukaisen maatalouden merkitys on erityisen suuri?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2003)

Komissio on täysin tietoinen siitä, että on tarpeen varmistaa tavanomaisten, luonnonmukaisesti tuotettujen ja muuntogeenisten viljelykasvien rinnakkainen käyttö (rinnakkaiselo). Tämän osoittaa se sitoumus, jonka komissio teki tiedonantonsa ”Biotieteet ja biotekniikka — Strategia Euroopalle” toimenpiteessä 17 (1) juuri tuon rinnakkaista käyttöä koskevan kysymyksen käsittelemiseksi.

Tällaisessa tilanteessa on tärkeää korostaa, että ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu otetaan ja on aina otettu huomioon riskien arvioinnissa, kun muuntogeenisiä organismeja koskevia lakeja annetaan. Mikäli arvioinnin yhteydessä kävisi ilmi jokin ihmisen terveyttä tai ympäristöä mahdollisesti vahingoittava tekijä, jollaista ei voida hyväksyä, kyseisen muuntogeenisen organismin käyttöä ei joko hyväksyttäisi tai luvan saamiseksi asetettaisiin tiettyjä ehtoja riskitekijän käsittelyä varten.

Koska unionissa saa viljellä vain luvanvaraisia muuntogeenisiä organismeja ja koska ympäristö- ja terveystekijät otetaan huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY, jolla myös kumotaan neuvoston direktiivi 90/220/ETY (2), rinnakkaiskäytön yhteydessä käsiteltävät vielä ratkaisematta olevat kysymykset liittyvät taloudellisiin tekijöihin (taloudelliset menetykset) sekä muuntogeenisten ja muiden viljelykasvilajien sekoittamiseen.

Tämän näkökulman huomioon ottamiseksi direktiiviin 2001/18/EY lisätään rinnakkaista käyttöä koskeva artikla, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat ryhtyä asianmukaisiin toimiin sen välttämiseksi, ettei muuntogeenisiä organismeja joudu tahattomasti muihin tuotteisiin. Kyseinen artikla hyväksyttiin neuvotteluissa geneettisesti muunnettuja elintarvikkeita ja rehuja koskevan ehdotuksen (3) toisessa käsittelyssä.

Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan voi ryhtyä mihin tahansa haluamiinsa toimenpiteisiin. Toimien on oltava yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön sekä yhteismarkkinoiden periaatteiden kanssa. Jäsenvaltiot eivät esimerkiksi saa rikkoa direktiivin 2001/18/EY 22 artiklan a alakohtaa, jossa säädetään, että jäsenvaltiot eivät ei saa kieltää, rajoittaa tai estää sallittujen GMO:iden saattamista markkinoille.

Tämän lisäksi komissio antoi heinäkuussa 2003 suosituksen rinnakkaista käyttöä koskevista suuntaviivoista (4), joilla jäsenvaltioita autetaan kehittämään ja toteuttamaan asianmukaisia toimia. Rinnakkaisesta käytöstä annetun ehdotuksen avainsana on ”suhteellisuusperiaate”, joka tarkoittaa, että toimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa niiden tavoitteeseen nähden.

Näin ollen suuntaviivat sisältävät tarvittavia suosituksia rinnakkaiskäyttöön liittyvien kysymysten selvittämiseksi. Taloudellisten riskien varalle ohjeet tarjoavat periaatteita, joita jäsenvaltiot ja niiden alueet voivat noudattaa kansallisten toimiensa yhteydessä. Suuntaviivat sisältävät myös ohjeellisen luettelon hoitotoimenpiteistä, jotka voitaisiin panna täytäntöön paikallisten tai alueellisten tekijöiden mukaan. Toimenpiteet koskevat esimerkiksi peltojen välisiä vähimmäiseristysetäisyyksiä, puskurivyöhykkeitä tai siitepölyesteitä, vuoroviljelyjärjestelmiä sekä esimerkiksi istutusjärjestelyjä eri kukinta-ajanjaksoja varten jne.

Komissio ei millään tavoin vastusta viljelijöiden välisiä tai viljelijöiden ja teollisuuden välisiä vapaehtoisia ρaikallisjärjestelyjä, joilla varmistetaan, ettei muuntogeenisiä organismeja käytetä. Erityyppisten tuotantomuotojen rinnakkainen käyttö ei ole uusi asia maanviljelyssä, ja viljelijöillä on paljon kokemusta maanviljelykäytänteiden täytäntöönpanosta siementen puhtausvaatimusten noudattamisen varmistamiseksi tai maanviljelyn eri tuotantosuuntien pitämisestä erillään. Erityisiä viljelykasvilajeja, joilla on ”laatuominaisuuksia”, kasvatetaan esimerkiksi vapaaehtoisten järjestelyjen mukaisesti toistensa läheisyydessä toimivien viljelijöiden kesken ja sopimusvaatimuksia noudattamalla.

Tämä on tyydyttävä ratkaisu, johon ympäristöasioista vastaava komission jäsen viittasi 2. syyskuuta 2003.

---

(1)  KOM(2003) 96 lopullinen.

(2)  EYVL L 106, 17.4.2001.

(3)  EYVL C 304 E, 30.10.2001.

(4)  EUVL L 189, 29.7.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/499 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/499

---

(2004/C 84 E/0577)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/03

esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Televiestintätilastojen pystytys

Televiestintäalan nopea laajeneminen on lisännyt mastojen tarvetta, ja samalla myös tietoisuus niiden mahdollisesti aiheuttamista terveysriskeistä on kasvanut. Onko Euroopan komissio siksi antanut minkäänlaisia ohjesääntöjä siitä, minne mastot tulisi pystyttää? Mikäli sellaisia ei ole annettu, tietääkö Euroopan komissio jäsenvaltioiden antaneen minkäänlaisia ohjesääntöjä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 2003)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsi, matkapuhelinmastojen sijoittelu aiheuttaa edelleen huolta yleisön keskuudessa. Komissio on ottanut vastaan useita aiheeseen liittyviä parlamentin kysymyksiä (muun muassa Mauron ja Garganin esittämän kysymyksen E-l155/03 (1), Maatenin esittämän kysymyksen E-2821/02 (2) ja Breyerin esittämät kysymykset E-2900/02 (3) ja E-2901/02 (4)).

Neuvosto antoi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz—300 GHz) altistumisen rajoittamisesta (5). Suosituksen sisältämien perusrajoitusten ja viitearvojen tarkka noudattaminen antaa käyttäjille korkeatasoisen suojan ionisoimattoman säteilyn akuutteja ja pitkän aikavälin vaikutuksia vastaan koko spektrillä. Suositellut raja-arvot sisältävät varmuuskertoimen, jonka suuruus on 50 ja joka kattaa mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset koko taajuusalueella. Lisäksi sen tarkoituksena on suojata vielä todentamattomilta muilta kuin lämpövaikutuksilta.

Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän komission tiedekomitean 30. lokakuuta 2001 julkaistu lausunto sähkömagneettiselle säteilylle altistumisen terveydellisistä vaikutuksista vahvistaa neuvoston suosituksessa radiotaajuuksille ja mikroaalloille esitettyjen raja-arvojen oikeellisuuden. Myös kansallisen ja kansainvälisen tason muut tieteelliset arvioinnit ovat yhdenmukaisia komitean lausunnon kanssa.

Yleinen käsitys matkapuhelinmastojen aiheuttamista riskeistä on ristiriidassa mitattujen altistustasojen kanssa. Viime vuosina matkapuhelinverkkojen kattavuusalueet ovat laajentuneet erittäin nopeasti, mikä näyttää olevan suurin syy yleisön huolenaiheisiin, eikä yleisöä ole useinkaan kuultu aiheesta.

Eri jäsenvaltioissa suoritettujen mittausten mukaan väestön altistustaso (kerroin yleensä 100—100 000) jää alle neuvoston suosittelemien raja-arvojen. Suoja-alue mastojen ympärillä on yleensä neljästä (tavanomainen kaupunkialueen matalajännitetukiasema) kymmeneen (maaseutualueen korkeajännitetukiasema) metriin vaakasuorassa suunnassa ja alle metrin pystysuorassa suunnassa. Tavanomaisissa olosuhteissa etäisyys ihmisiin on kuitenkin paljon suurempi. Altistuksen laskeminen etäisyyden neliön lain mukaan selittää sen, miksi käytännössä mitataan alhaisia altistustasoja. Matkapuhelinten ja esimerkiksi radio- ja televisiomastojen, joista useat ovat olleet käytössä jo useiden vuosien ajan, läheisyydessä käytettyjen matkapuhelinten altistustaso on huomattavasti korkeampi.

Komissio on tietoinen, että joidenkin jäsenvaltioiden mastojen sijoituspaikkoja koskevissa säännöksissä säädetään niin sanotuista 500 metrin ja sitä pidemmistä suoja-alueista. Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että nämä säännökset eivät perustu tieteelliseen tietoon. Useimpien jäsenvaltioiden terveys-säännökset perustuvat neuvoston suositukseen, ja niissä edellytetään suosituksessa vahvistettujen rajoitusten noudattamista mastojen sijoittelussa.

Komissio on antanut Euroopan standardointijärjestöille tehtäväksi laatia luonnoksen yhdenmukaistetuista eurooppalaisista standardeista, joiden nojalla voidaan osoittaa, etteivät mastot aiheuta väestölle neuvoston suosituksessa mainittuja raja-arvoja ylittävää altistusta. Ensimmäinen näistä standardeista (EN 50385) on jo saatettu voimaan radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 1999/5/EY (6), jolla valmistajat velvoitetaan varmistamaan, etteivät niiden tuotteet aiheuta tarkoituksen mukaisessa käytössä vaaraa terveydelle. Valmisteilla on vielä muita standardeja, joilla pyritään standardoimaan menetelmiä, joilla määritellään tukiasemien ympärillä oleva vyöhyke, jonka sisällä suositellut raja-arvot voidaan ylittää, sekä paikan päällä sovellettavia mittausmenetelmiä.

Vaikka käytettävissä on raja-arvoja ja standardeja, joilla kansalaisia suojellaan parhaan tietämyksemme mukaisesti mahdollisilta kielteisiltä terveysvaikutuksilta, komissio seuraa tarkasti alan tutkimuksia ja rahoittaa niitä sekä reagoi tarvittaessa uusiin tutkimustuloksiin, joita ei vielä ole otettu huomioon.

Matkapuhelinten tukiasemien antennit eivät käytettävissä olevan parhaan tieteellisen tietämyksen mukaisesti aiheuta terveyshaittoja, kun ne asennetaan neuvoston suosituksessa annettuja suojatasoja noudattaen.

---

(1)  EYVL C 301 E, 5.12.2002.

(2)  EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 77.

(3)  EUVL C 110 E, 8.5.2003.

(4)  EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 52.

(5)  EYVL L 199, 30.7.1999.

(6)  EYVL L 91, 7.4.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/501 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/501

---

(2004/C 84 E/0578)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3109/03

esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vedytetyt rasvat

Kun otetaan huomioon vedytettyjen rasvojen turvallisuudesta esitetyt varaumat, onko komissio valmis käynnistämään aloitteen, jonka avulla vedytettyjen rasvojen mahdollisista terveysriskeistä ilmoitettaisiin selkeästi tuotemerkinnöissä? Entä onko harkittu näiden rasvojen kieltämistä kokonaan?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Vedytys mahdollistaa kasvi- ja eläinperäisten öljyjen muuttumisen kovaksi eli tyydyttyneeksi rasvaksi. Öljyjen ja rasvojen vedytyksen ja muiden toimenpiteiden kuten hajunpoistokäsittelyn tuloksena niiden rasvamolekyylien rakenne muuttuu. Siksi rasvahappomolekyylien luonnonmukainen rakenne eli cis-rakenne hyvin usein muuttuu niin kutsutuksi trans-rakenteeksi. Edellä mainitut toimenpiteet, joita käytetään monissa tuotesovelluksissa, voivat aiheuttaa hyväksyttävää suurempia trans-rakenteisten rasvahappojen määriä.

On tunnettua, että tiettyjen tyydyttyneiden rasvahappojen suuri määrä ravinnossa lisää riskiä sairastua sepelvaltimotautiin. Viime aikoina on esitetty myös trans-rakenteisia rasvahappoja ruokavaliossa koskevia varaumia. Siksi komissio on pyytänyt Euroopan elintarviketurvallisuusvirastoa (EFSA) arvioimaan tietoja trans-rasvahappojen vaikutuksesta terveyteen ja sitä, miten tämä vaikutus mahdollisesti poikkeaa ruokavalioon kuuluvien muunlaisten rasvahappojen terveysvaikutuksista. EFSAa on pyydetty antamaan tieteellinen lausunto asiasta toukokuun 2004 loppuun mennessä.

Elintarvikkeiden tuotemerkinnöistä todetaan myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY (1), että jos elintarvike sisältää vedytettyjä öljyjä tai rasvoja, sen tuotemerkinnöissä olevaan mainintaan vedytetystä öljystä tai rasvasta on liitettävä sana ”vedytetty”. Elintarvikkeiden ravintoarvomerkinnöistä 24 päivänä syyskuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/496/EY (2) annetaan mahdollisuus ilmoittaa tyydyttyneet rasvahapot ravinto-arvomerkinnöissä. Kysymystä siitä, onko tieto trans-rasvahapoista sisällytettävä elintarvikkeen ravintoaine-merkintöihin vai ei, harkitaan direktiivin 90/496/EY meneillään olevan tarkastelun yhteydessä.

---

(1)  EYVL L 109, 6.5.2000.

(2)  EYVL L 276, 6.10.1990.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/501 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/501

---

(2004/C 84 E/0579)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3170/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Ongelmia lähiliikenneraiteiden rakentamisessa Attikan läänissä

Kreikassa on ilmaistu voimakasta huolestumista lähiliikenneraiteiden rakentamisen edistymisestä. Monissa kreikkalaisen lehdistön viime päivinä julkaisemissa artikkeleissa hankkeen tilannetta pidetään erittäin huonona ja sen valmistumisen ennen olympiakisoja katsotaan olevan epätodennäköistä. Erityisesti väitetään, että Doukissis Plakentiasin eritasoristeyksestä olympiastadionille kulkeva osa lähiraidelinjasta on suuresti myöhässä, koska sillä osuudella on samaan aikaan käynnissä myös Attiki Odos -moottoritien ja metron rakennustöitä. Vakavia ongelmia on havaittu myös Neratziotissan asemalla, missä lähiraiteet ja sähköraiteet (ISAP) kohtaavat. Asiaa koskevassa suunnitelmassa ei otettu huomioon Attiki Odos -moottoritien kulkemista aseman alta, mikä synnyttää vakavia vaikeuksia aseman rakentamisessa.

Kun otetaan huomioon, että lähiraiteiden rahoitus on jo sisällytetty kolmanteen yhteisön tukikehykseen, onko komissio tietoinen näistä hankkeen toteuttamisessa ilmenneistä ongelmista ja hankkeen viivästymisestä? Kuinka se arvioi hankkeen edistymistä?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/502 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/502

---

(2004/C 84 E/0580)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3171/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Raitiovaunuhankkeen eteneminen Ateenassa

Kreikan lehdistössä on viime päivinä ilmaistu voimakasta huolestumista Ateenan raitiovaunuhankkeeseen liittyvien rakennustöiden etenemisestä. Mainitaan, että viivästyminen on erityisen merkittävä, mutta urakoitsijat kieltäytyvät asiaa koskevista sitoumuksistaan huolimatta lisäämästä hankkeen parissa työskentelevää henkilökuntaa. Hankkeen valmiiksi saamista ennen olympiakisoja pidetään erityisen vaikeana ja jo nyt keskustellaan vaihtoehtoisista suunnitelmista, jopa raitiovaunupysäkkien vähentämisestä, jotta kisojen aikaiset suuremmat tarpeet saataisiin tyydytettyä. Lisäksi korostetaan, että suunnitelman mukaisella raitiotielinjalla keskustasta rannalle raitiovaunu joutuu kymmeniin risteyksiin ja tällä hetkellä on vielä arvoitus, miten liikennevalot järjestetään siten, että sille annetaan etuajo-oikeus. Ratkaisu, joka näyttää saavan eniten kannatusta, on liikennepoliisien sijoittaminen niihin risteyksiin, joissa raitiovaunu kulkee samassa tilassa kuin autot!

| 1. | Kun otetaan huomioon, että raitiovaunuhankkeen rahoitus on jo sisällytetty kolmanteen yhteisön tukikehykseen, mikä on komission arvio sen toteutuksesta? |
| --- | --- |

1.

Kun otetaan huomioon, että raitiovaunuhankkeen rahoitus on jo sisällytetty kolmanteen yhteisön tukikehykseen, mikä on komission arvio sen toteutuksesta?

| 2. | Mitä tietoja komissiolla on näistä kreikkalaisissa julkaisuissa esiin nostetuista kysymyksistä? |
| --- | --- |

2.

Mitä tietoja komissiolla on näistä kreikkalaisissa julkaisuissa esiin nostetuista kysymyksistä?

Michel Barnier'n komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3170/03 ja E-3171/03

(4. joulukuuta 2003)

Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista, Kreikan lehdistössä julkaistuista artikkeleista, jotka koskevat Ateenan metron ja lähiliikennerautatien rakentamisen viivästymistä.

Komissio tähdentää, että kyseiset kaksi hanketta toteutetaan osana Kreikkaa koskevaa yhteisön kolmatta tukikehystä ja niille myönnettiin yhteisrahoitusta, koska niiden katsottiin hyödyttävän Attikan aluetta merkittävästi ja uskottiin valmistuvan kuluvalla ohjelmakaudella (2000—2006). Hankkeiden valmistuminen hyvissä ajoin ennen vuoden 2004 olympiakisoja parantaisi merkittävästi kaupungin joukkoliikennettä kisojen aikana; tätä määräaikaa ei ole kuitenkaan asetettu töiden toteuttamisen ehdoksi.

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Doukissis Plakentiasin eritasoristeyksen ja SKA:n aseman välisen lähiliikennerautatieosuuden viivästyminen johtuu Attiki Odos -moottoritien perusinfrastruktuurin ja kyseisen moottoritien kahden kaistan väliin rakennetun rautatielinjan teknisten eritelmien koordinoinnissa ilmenneistä hankaluuksista. Ongelmia ei kuitenkaan ilmennyt lentokentän ja Doukissis Plakentiasin risteyksen välisellä osuudella, joka on olympiakisojen kannalta erityisen tärkeä.

Ateenan metron osalta viivästymiset ovat vähäisiä ja koskevat ainoastaan keskustan ja merenrannan välistä osuutta. Sen sijaan olympiakisojen kannalta ratkaisevan tärkeän rantaradan rakennustyöt näyttävät etenevän normaalisti. Metron käyttöönottohetkellä on huolehdittava siitä, että kaikki turvallisuussäännökset on otettu huomion.

Komission mielestä todetut viipeet eivät vaaranna Ateenan metron ja lähiliikennerautatien kahden rataosuuden valmistumista kuluvalla rakennerahastojen ohjelmakaudella.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/503 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/503

---

(2004/C 84 E/0581)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3297/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(7. marraskuuta 2003)

Aihe:   Angola — Elintarvikeapua koskeva varasuunnitelma

Tiedotusvälineiden mukaan Maailman elintarvikeohjelman (WFP), joka kärsii nyt nelikymmenvuotisen olemassaolonsa pahimmasta elintarvikekriisistä, on täytynyt ottaa käyttöön varasuunnitelma elintarvikkeiden saannin varmistamiseksi Angolan väestölle kansainvälisten avustusten viivästyttyä.

WFP:n edustaja Marcelo Spina on vahvistanut, että kutakin avunsaajaa kohden laskettu elintarvikeannos on nyt puolta pienempi kuin ennen. Hänen mukaansa tämä kriisi ei kuitenkaan johdu kansainvälisten avustusten puutteesta tai vähäisyydestä, vaan avunantajamaiden logistisista ongelmista.

Saman tietolähteen mukaan WFP on jo taannut, että sillä on käytettävissään yli 80 prosenttia tähän tehtävään tarvittavista varoista.

WFP:n mukaan Angolassa on kotiseudultaan siirtymään joutuneita, pakolaisia ja muita apua tarvitsevia nyt noin 2,2 miljoonaa, eli enemmän kuin vuosiin.

| — | Vahvistaako komissio nämä tiedot Maailman elintarvikeohjelman varasuunnitelmasta ja sen laatimiseen johtaneista olosuhteista? |
| --- | --- |

—

Vahvistaako komissio nämä tiedot Maailman elintarvikeohjelman varasuunnitelmasta ja sen laatimiseen johtaneista olosuhteista?

| — | Onko Euroopan unioni toteuttanut tai aikooko se toteuttaa lisä- tai täydentäviä toimia auttaakseen tässä humanitaarisessa hätätilanteessa, joka on aiheutunut kansainvälisen avun viipymisestä? |
| --- | --- |

—

Onko Euroopan unioni toteuttanut tai aikooko se toteuttaa lisä- tai täydentäviä toimia auttaakseen tässä humanitaarisessa hätätilanteessa, joka on aiheutunut kansainvälisen avun viipymisestä?

| — | Mikä olisi tärkein unionin tuki tässä hätätilanteessa? |
| --- | --- |

—

Mikä olisi tärkein unionin tuki tässä hätätilanteessa?

| — | Miten komissio selittää Angolan humanitaarisen tilanteen viimeaikaisen huononemisen, kun se oli aiemmin jo parantunut? |
| --- | --- |

—

Miten komissio selittää Angolan humanitaarisen tilanteen viimeaikaisen huononemisen, kun se oli aiemmin jo parantunut?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(22. joulukuuta 2003)

Komissio voi vahvistaa, että on olemassa Maailman elintarvikeohjelman (WFP:n) varasuunnitelma, jonka avulla pyritään ratkaisemaan Angolan väestön elintarvikepula. Hätätilanne ei kuitenkaan ole seurausta kansainvälisten lahjoitusten puutteesta vaan pikemminkin WFP:n maissikuljetusten viivästymisestä ja maissin vahingoittumisesta, kuten järjestön hiljattain julkistamassa lehdistötiedotteessa vahvistettiin. Näin ollen yhteisön ei ole suositeltavaa toimittaa nykyiselläänkin huomattavan humanitaarisen apunsa lisäksi ylimääräistä apua tästä erityistilanteesta selviytymiseksi, eikä tähän ole myöskään varauduttu. Erityisen merkittävä yhteisön toimi Angolan väestön auttamiseksi kriisitilanteessa on syyskuussa 2003 hyväksytty ja parhaillaan toteutettava 30 miljoonan euron hätäapuohjelma rauhanprosessin tukemiseksi (Emergency Programme to Support the Peace Process). Ohjelmaan sisältyvät kiireellinen lääkärinhoito, siemenviljan ja työkalujen jakelu, elintarvikeapu siemenviljan syönnin torjumiseksi sekä humanitaarinen miinanraivaus. Lisäksi ECHOn (Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston) humanitaarisen toiminnan arvo one tänä vuonna 21—23 miljoonaa euroa, ja elintarviketurvaa koskevan budjettikohdan turvin on vuonna 2003 toimitettu elintarvikeapua, siemeniä ja työkaluja 18 miljoonan euron arvosta.

Kun Angola siirtyy vähitellen hätäavun vaiheesta jälleenrakentamiseen ja kehitysyhteistyöhön ja kun kriisinhallinta ei enää ole komission ensisijainen tehtävä, sen toiminnassa aletaan soveltaa entistä järjestelmällisempää lähestymistapaa. Komissio kiinnittää erityistä huomiota elintarviketurvaan, joka on yksi yhteisön ja Angolan kehitysyhteistyöstrategian keskeisistä aloista; se on päättänyt supistaa elintarvikeapua vaiheittain, koska siihen liittyy suuri riippuvuuden syntymisen vaara.

Sen sijaan se pyrkii toimillaan lisäämään maataloustuotteiden tuotantoa, jalostusta ja kauppaa ja lujittamaan paikallisia yhteenliittymiä. Lisäksi pitkällä aikavälillä yritetään tukea kansallisia ministeriöitä ja vahvistaa päätöksenteon hajauttamista.

Useista syistä komissio ei katso, että Angolan humanitaarinen tilanne olisi huonontunut. Ensinnäkään hätäavun saajien määrän kasvu ei välttämättä ole osoitus humanitaarisen tilanteen pahenemisesta; pikemminkin lisääntyminen heijastaa maanlaajuisten liikkumismahdollisuuksien paranemista, joka on seurausta rauhanprosessin vahvistumisesta.

Toiseksi rauhan myötä naapurimaista palaa pakolaisia kotimaahan, kun koko maan turvallisuus paranee. Tämä lisää apua tarvitsevia, mutta se ei merkitse, että humanitaarinen tilanne olisi vaikeutunut.

Kolmanneksi elintarviketurva heikkenee kausittain säännöllisesti, koska Angolaa vaivaavat edelleen huonot sadot ja maatalouden huono tuottavuus. Sadonkorjuun jälkeen vähäiset tuotetut elintarvikkeet kulutetaan nopeasti. Lisäksi maan mureneva infrastruktuuri vaikeuttaa tehokasta elintarvikejakelua entisestään, kun sadekausi alkaa. Sateet ja sadonkorjuu toistuvat kahdesti vuodessa, joten elintarviketurvan heikkeneminen on ollut säännöllisesti toistuva, joskin hyvin epätoivottava ilmiö. Sitä voidaan parhaiten torjua maatalousalan jälleenrakennustoimilla, ja niihin yhteisö osallistuu Angolassa aktiivisesti.

Komissio on kuitenkin valmis toimittamaan hätätilanteessa lisäapua, jos tarvetta ilmenee.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/504 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/504

---

(2004/C 84 E/0582)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe:   Myrkyllisistä aineista saastuneiden elintarvikkeiden tuonti ja kiertotiet tuoda tällaisia tuotteita tiukkoja valvontatoimia soveltaviin jäsenvaltioihin

| 1. | Onko komissio tietoinen, että monissa EU:n ulkopuolelta tulevissa suhteellisen huokeissa pakatuissa elintarvikkeissa on huomattavan suuria määriä myrkyllisten säilöntäaineiden, antibioottien ja eläinlääkkeiden jäämiä? Esimerkiksi katkaravuissa on nitrofuraania, sioille ja kanoille annettavassa kalarehussa klooriamfenikolia ja kasvatetuissa lohissa syöpää aiheuttavaa malakiittivihreää. |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että monissa EU:n ulkopuolelta tulevissa suhteellisen huokeissa pakatuissa elintarvikkeissa on huomattavan suuria määriä myrkyllisten säilöntäaineiden, antibioottien ja eläinlääkkeiden jäämiä? Esimerkiksi katkaravuissa on nitrofuraania, sioille ja kanoille annettavassa kalarehussa klooriamfenikolia ja kasvatetuissa lohissa syöpää aiheuttavaa malakiittivihreää.

| 2. | Pitäisikö tällaiset tuotteet tuhota niiden tunnistamisen jälkeen EU:ssa? Painostavatko näitä tuotteita tuottavat valtiot ja yritykset tuotteita tuhoavia jäsenvaltioita, erityisesti sen vuoksi, että toisissa yhteisön jäsenvaltioissa niitä ei tuhota, vaan ne lähetetään takaisin lähtövaltioon, jos saadaan lupaus, että tuotteita ei enää viedä muualle, vaikka toisaalta ei ole mahdollisuutta valvoa, noudatetaanko tätä lupausta? |
| --- | --- |

2.

Pitäisikö tällaiset tuotteet tuhota niiden tunnistamisen jälkeen EU:ssa? Painostavatko näitä tuotteita tuottavat valtiot ja yritykset tuotteita tuhoavia jäsenvaltioita, erityisesti sen vuoksi, että toisissa yhteisön jäsenvaltioissa niitä ei tuhota, vaan ne lähetetään takaisin lähtövaltioon, jos saadaan lupaus, että tuotteita ei enää viedä muualle, vaikka toisaalta ei ole mahdollisuutta valvoa, noudatetaanko tätä lupausta?

| 3. | Ohjaavatko nämä yritykset hyödykkeiden tuonnin sellaisten satamien ja lentokenttien kautta, joilla on oletettavasti mahdollisimman alhainen tekninen suorituskyky valvoa tuotteita ja joissa otetaan harvemmin näytteitä tai joissa suhtaudutaan piittaamattomammin havaittuihin saastuttaviin aineisiin? Voivatko tällaiset elintarviketuotteet kulkeutua kiertotien kautta jäsenvaltioihin, joiden oman valvonnan perusteella tuotteet olisi kielletty? |
| --- | --- |

3.

Ohjaavatko nämä yritykset hyödykkeiden tuonnin sellaisten satamien ja lentokenttien kautta, joilla on oletettavasti mahdollisimman alhainen tekninen suorituskyky valvoa tuotteita ja joissa otetaan harvemmin näytteitä tai joissa suhtaudutaan piittaamattomammin havaittuihin saastuttaviin aineisiin? Voivatko tällaiset elintarviketuotteet kulkeutua kiertotien kautta jäsenvaltioihin, joiden oman valvonnan perusteella tuotteet olisi kielletty?

| 4. | Missä tapauksissa ravintoaineiden valvonnasta vastuussa olevien kansallisten viranomaisten ja tullin välinen yhteistyö on puutteellista? Onko käynyt ilmi, että EU:n satamassa kielletyt pakatut elintarvikkeet olisi jossain tapauksessa hylätty, sen jälkeen vapautettu, lähetetty toiseen yhteisön jäsenvaltioon, ja saatettu markkinoille ihmisten tai eläinten kulutettavaksi, tai lähetetty lopulta takaisin tuotteen alun perin kieltäneeseen jäsenvaltioon? |
| --- | --- |

4.

Missä tapauksissa ravintoaineiden valvonnasta vastuussa olevien kansallisten viranomaisten ja tullin välinen yhteistyö on puutteellista? Onko käynyt ilmi, että EU:n satamassa kielletyt pakatut elintarvikkeet olisi jossain tapauksessa hylätty, sen jälkeen vapautettu, lähetetty toiseen yhteisön jäsenvaltioon, ja saatettu markkinoille ihmisten tai eläinten kulutettavaksi, tai lähetetty lopulta takaisin tuotteen alun perin kieltäneeseen jäsenvaltioon?

| 5. | Mihin toimiin komissio ryhtyy parantaakseen ihmisille mahdollisesti sairauksia aiheuttavien elintarvikkeiden valvontaa ja torjuakseen näitä tuontihyödykkeitä koko EU:n alueella mahdollisimman kokonaisvaltaisesti ja tiukasti? Jos tämä ei ole mahdollista, laajennetaanko jäsenvaltioiden mahdollisuuksia kieltäytyä tuomasta maahan EU:n ulkopuolelta peräisin olevia tuotteita, jotka on päästetty väärin perustein toisiin jäsenvaltioihin? |
| --- | --- |

5.

Mihin toimiin komissio ryhtyy parantaakseen ihmisille mahdollisesti sairauksia aiheuttavien elintarvikkeiden valvontaa ja torjuakseen näitä tuontihyödykkeitä koko EU:n alueella mahdollisimman kokonaisvaltaisesti ja tiukasti? Jos tämä ei ole mahdollista, laajennetaanko jäsenvaltioiden mahdollisuuksia kieltäytyä tuomasta maahan EU:n ulkopuolelta peräisin olevia tuotteita, jotka on päästetty väärin perustein toisiin jäsenvaltioihin?

Lähde: TV Nederland 3, Zembla, 30. lokakuuta 2003.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. joulukuuta 2003)

| 1. | Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RASFF) avulla komissiolle tulee tieto siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot löytävät tiettyjä riskejä eläinperäisestä ruuasta ja ruoka-aineista, jotka tutkitaan maahantuonnin yhteydessä rajatarkastusasemilla. Riskeihin kuuluvat myös tiettyjen eläinlääkkeiden jäämät ruuassa ja ruokatuotteissa. Pitää paikkansa, että joistakin maahantuoduista ruokatuotteista, kuten kananliha- ja kalatuotteista, on löydetty nitrofuraanin ja klooriamfenikolin jäämiä, ja että maahantuodusta lohesta on löydetty malakiittivihreää. |
| --- | --- |

1.

Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RASFF) avulla komissiolle tulee tieto siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot löytävät tiettyjä riskejä eläinperäisestä ruuasta ja ruoka-aineista, jotka tutkitaan maahantuonnin yhteydessä rajatarkastusasemilla. Riskeihin kuuluvat myös tiettyjen eläinlääkkeiden jäämät ruuassa ja ruokatuotteissa. Pitää paikkansa, että joistakin maahantuoduista ruokatuotteista, kuten kananliha- ja kalatuotteista, on löydetty nitrofuraanin ja klooriamfenikolin jäämiä, ja että maahantuodusta lohesta on löydetty malakiittivihreää.

| 2. | Erät, jotka eivät täytä yhteisön maahantuontivaatimuksia, takavarikoidaan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Tällöin erät voidaan joko lähettää alkuperämaahan, käyttää muuhun tarkoitukseen tai tuhota. Maahantuontitarkastuksen tekevän jäsenvaltion vastuulla on päättää, mikä toimenpide on asianmukaisin. Erä on kuitenkin tuhottava, jos on havaittu vakava riski ihmisten tai eläinten terveydelle. Edellä mainituista aineista klooriamfenikoli ja nitrofuraanit kuuluvat siihen ryhmään, josta jäsenvaltiot ovat sopineet, että niitä sisältävät erät on tuhottava. Esimerkiksi kananlihaa ja kalatuotteita sisältäviä, kolmansista maista tuotuja eriä tuhottiin viime vuonna tällä perusteella. |
| --- | --- |

2.

Erät, jotka eivät täytä yhteisön maahantuontivaatimuksia, takavarikoidaan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Tällöin erät voidaan joko lähettää alkuperämaahan, käyttää muuhun tarkoitukseen tai tuhota. Maahantuontitarkastuksen tekevän jäsenvaltion vastuulla on päättää, mikä toimenpide on asianmukaisin. Erä on kuitenkin tuhottava, jos on havaittu vakava riski ihmisten tai eläinten terveydelle. Edellä mainituista aineista klooriamfenikoli ja nitrofuraanit kuuluvat siihen ryhmään, josta jäsenvaltiot ovat sopineet, että niitä sisältävät erät on tuhottava. Esimerkiksi kananlihaa ja kalatuotteita sisältäviä, kolmansista maista tuotuja eriä tuhottiin viime vuonna tällä perusteella.

| 3 | ja 4. Komissio valvoo elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston avulla, että jäsenvaltiot harjoittavat toimivaltaansa aiheeseen liittyvän yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Neuvoston 18. joulukuuta 1997 antaman, kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevia periaatteita koskevan direktiivin 97/78/EY (1) 7 artiklassa todetaan selvästi, että tulliviranomaiset sallivat tuote-erien tuonnin ainoastaan silloin, kun on saatu todisteet siitä, että vaadittavat eläinlääkinnälliset tarkastukset on tehty tyydyttävin tuloksin ja että asiaankuuluva eläinlääkärintodistus on myönnetty. Komissio ei ole havainnut suuria puutteita tulliviranomaisten ja terveysviranomaisten välisessä yhteistyössä tässä asiassa. Komissio on myös tehnyt useita päätöksiä varmistaakseen, että jäsenvaltiot testaavat sovituin väliajoin, sisältävätkö tietyt, tietyistä kolmansista maista tulevat tuotteet joitakin kiellettyjä aineita, kuten klooriamfenikolia ja nitrofuraaneita, sekä varmistaakseen, että kaikki jäsenvaltioiden suorittamat testit näiden aineiden löytämiseksi ovat tehokkaita. Vuoden 2002 loppupuolella elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto suoritti jäsenvaltioissa useita tarkastuksia saadakseen selville, sovellettiinko maahantuontitarkastuksia ja niihin liittyviä turvatoimia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä asianmukaisesti. Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean tietojenvaihtojärjestelmän avulla kyseessä oleva jäsenvaltio tiedottaa kaikille muille jäsenvaltioille ja komissiolle erän hylkäämisestä ja erää koskevasta seurantapäätöksestä. Sisäisen tiedotusjärjestelmän, komission suorittamien tarkastusten ja edellä kuvatun yhdenmukaistamisen ansiosta ja siksi, että jäsenvaltioiden on tuhottava erät tietyissä tapauksissa, komissio luottaa siihen, että kysymyksessä kuvatun kaltaisten maahantuonnin kiertoteiden riski on hallinnassa. |
| --- | --- |

3

ja 4. Komissio valvoo elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston avulla, että jäsenvaltiot harjoittavat toimivaltaansa aiheeseen liittyvän yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Neuvoston 18. joulukuuta 1997 antaman, kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevia periaatteita koskevan direktiivin 97/78/EY (1) 7 artiklassa todetaan selvästi, että tulliviranomaiset sallivat tuote-erien tuonnin ainoastaan silloin, kun on saatu todisteet siitä, että vaadittavat eläinlääkinnälliset tarkastukset on tehty tyydyttävin tuloksin ja että asiaankuuluva eläinlääkärintodistus on myönnetty. Komissio ei ole havainnut suuria puutteita tulliviranomaisten ja terveysviranomaisten välisessä yhteistyössä tässä asiassa. Komissio on myös tehnyt useita päätöksiä varmistaakseen, että jäsenvaltiot testaavat sovituin väliajoin, sisältävätkö tietyt, tietyistä kolmansista maista tulevat tuotteet joitakin kiellettyjä aineita, kuten klooriamfenikolia ja nitrofuraaneita, sekä varmistaakseen, että kaikki jäsenvaltioiden suorittamat testit näiden aineiden löytämiseksi ovat tehokkaita. Vuoden 2002 loppupuolella elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto suoritti jäsenvaltioissa useita tarkastuksia saadakseen selville, sovellettiinko maahantuontitarkastuksia ja niihin liittyviä turvatoimia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä asianmukaisesti. Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean tietojenvaihtojärjestelmän avulla kyseessä oleva jäsenvaltio tiedottaa kaikille muille jäsenvaltioille ja komissiolle erän hylkäämisestä ja erää koskevasta seurantapäätöksestä. Sisäisen tiedotusjärjestelmän, komission suorittamien tarkastusten ja edellä kuvatun yhdenmukaistamisen ansiosta ja siksi, että jäsenvaltioiden on tuhottava erät tietyissä tapauksissa, komissio luottaa siihen, että kysymyksessä kuvatun kaltaisten maahantuonnin kiertoteiden riski on hallinnassa.

| 5. | Eläinperäisen ruuan ja ruokatuotteiden maahantuonnin valvontaa on yhdenmukaistettu. Se tarkoittaa, että kaikki asiakirjat, myös terveystodistukset, on tarkistettava ja että erät on tunnistettava. Riskin vakavuuden mukaan tietty osuus eristä tarkastetaan fyysisesti. Tähän voi kuulua laboratoriokokeita. Jos epäkohtia löydetään, tarkastuksen suorittavan jäsenvaltion on testattava kymmenen seuraavaa samasta paikasta peräisin olevaa erää. Jäsenvaltion on myös tiedotettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle elintarvikkeita ja rehuja koskevaa nopeaa tietojenvaihtojärjestelmää käyttäen. Komission ja jäsenvaltioiden on lisäksi ryhdyttävä kaikkiin mielestään tarpeellisiin toimiin kuluttajien ja eläinten terveyden suojelemiseksi. Komissio onkin usein ryhtynyt kolmansista maista tapahtuvaan maahantuontiin liittyviin turvatoimiin. Turvatoimet vaihtelevat täydellisistä tai osittaisista tuontikielloista sekä laitosten hyväksynnän väliaikaisesta peruuttamisesta siihen, että kaikki tietystä paikasta peräisin olevat erät testataan. Jos luottamus maahantuontia harjoittavan kolmannen maan viranomaisiin menetetään kokonaan, komissio voi poistaa maan niiden hyväksyttyjen kolmansien maiden luettelosta, joista jäsenvaltiot saavat tuoda maahan kyseistä tuotetta. Parantaakseen entisestään maahantuonnin valvontajärjestelmää komissio valmistelee uutta tietokantajärjestelmää, jonka nimi on Traces (Trade Control and Expert System). Uudessa järjestelmässä on nykyisen Animo-järjestelmän ja viivästyneen Shift-järjestelmän toiminteet. Toteutettavuus-tutkimus esiteltiin elokuussa 2003. Jäsenvaltiot sopivat äskettäin järjestelmän kehittämisen rahoituksesta. Traces-järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön 1. huhtikuuta 2004. |
| --- | --- |

5.

Eläinperäisen ruuan ja ruokatuotteiden maahantuonnin valvontaa on yhdenmukaistettu. Se tarkoittaa, että kaikki asiakirjat, myös terveystodistukset, on tarkistettava ja että erät on tunnistettava. Riskin vakavuuden mukaan tietty osuus eristä tarkastetaan fyysisesti. Tähän voi kuulua laboratoriokokeita. Jos epäkohtia löydetään, tarkastuksen suorittavan jäsenvaltion on testattava kymmenen seuraavaa samasta paikasta peräisin olevaa erää. Jäsenvaltion on myös tiedotettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle elintarvikkeita ja rehuja koskevaa nopeaa tietojenvaihtojärjestelmää käyttäen. Komission ja jäsenvaltioiden on lisäksi ryhdyttävä kaikkiin mielestään tarpeellisiin toimiin kuluttajien ja eläinten terveyden suojelemiseksi. Komissio onkin usein ryhtynyt kolmansista maista tapahtuvaan maahantuontiin liittyviin turvatoimiin. Turvatoimet vaihtelevat täydellisistä tai osittaisista tuontikielloista sekä laitosten hyväksynnän väliaikaisesta peruuttamisesta siihen, että kaikki tietystä paikasta peräisin olevat erät testataan. Jos luottamus maahantuontia harjoittavan kolmannen maan viranomaisiin menetetään kokonaan, komissio voi poistaa maan niiden hyväksyttyjen kolmansien maiden luettelosta, joista jäsenvaltiot saavat tuoda maahan kyseistä tuotetta. Parantaakseen entisestään maahantuonnin valvontajärjestelmää komissio valmistelee uutta tietokantajärjestelmää, jonka nimi on Traces (Trade Control and Expert System). Uudessa järjestelmässä on nykyisen Animo-järjestelmän ja viivästyneen Shift-järjestelmän toiminteet. Toteutettavuus-tutkimus esiteltiin elokuussa 2003. Jäsenvaltiot sopivat äskettäin järjestelmän kehittämisen rahoituksesta. Traces-järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön 1. huhtikuuta 2004.

---

(1)  EYVL L 24, 30.1.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/506 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/506

---

(2004/C 84 E/0583)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3363/03

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle

(14. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kaivannaisteollisuuden sosioekonomiset vaikutukset Pohjois-Euroopassa

Fennoskandian kilven alueella sijaitsee yksi maailman suurimmista mineraaliesiintymistä. Sieltä on löydetty lukuisia kannattavia malmioita, mm. platinaa, alkumetalleja, kuten kultaa ja timantteja, sekä teollisuusmineraalien lisäksi korkealaatuista rakennuskiveä. Koska alue on vieläkin alitutkittua, kannattavia malmioita löytynee lisää.

Euroopalle maailman suurimpana mineraalien kuluttajana olisi eduksi hyödyntää unionin alueen mineraali-esiintymiä. Nykyisin 75 prosenttia Euroopassa käytetyistä mineraaleista on tuotu alueen ulkopuolelta.

Fennoskandian malmiot sijaitsevat ensisijaisesti harvaanasutuilla alueilla, joiden työllisyystilanne on jatkuvasti heikko. Esimerkiksi yksi keskikokoinen kultakaivos saattaisi työllistää suoraan 100—150 henkilöä. Kehittyvällä kaivannaisteollisuudella olisi myös huomattava myönteinen vaikutus palvelutuotantoon sekä paikalliseen talouteen.

Euroopan unionin tulisi ottaa Fennoskandian mineraaliesiintymien tarjoamat mahdollisuudet huomioon säännöksiä ja lainsäädäntöä laatiessaan. On tärkeää, ettei uusi kaivosjätedirektiivi vaikeuta uusien kaivosten avaamista. Jätteen käsite tulisi määritellä siten, etteivät kaivostoiminnassa syntyneet vaarattomat sivutuotteet kuuluisi sellaisenaan jätteen määritelmään. Fennoskandian kaivannaisteollisuus on aina noudattanut tiukkoja ympäristömääräyksiä ja sen teknologia on huippuluokkaa. Siksi alueen nykyiset, eivätkä tulevatkaan kaivokset, ole uhka ympäristölle.

Alkutuotannon tulevaisuuden kannalta on ratkaisevaa, että Euroopan komissio laatii erityisen kaivannais-alan toimintaohjelman, jossa otetaan huomioon ympäristönäkökohtien vaatimusten lisäksi luonnonvarojen kestävä taloudellinen käyttö ja mahdolliset alueelliset vaikutukset. Mitä komissio tekee näiden tavoitteiden puolesta? Onko komissio valmis kehittämään erityistä kaivannaisalan toimintaohjelmaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio työskentelee aktiivisesti sen varmistamiseksi, että unionin kaivannaisteollisuus toimii kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että on saavutettava asianmukainen tasapaino teollisuuden sosioekonomisen merkityksen vahvistamisen ja ympäristönsuojelun välillä. Raaka-aineiden saatavuutta käsittelevä ryhmä, jonka puheenjohtajana toimii yritystoiminnan pääosasto, tarjoaa jäsenvaltioille, ehdokasmaille, kaivannaisteollisuuden toimijoille ja muille sidosryhmille mahdollisuuden käydä vuoropuhelua, jotta voidaan yksilöidä teollisuuden kilpailukykyyn keskeisesti vaikuttavia seikkoja ja päättää vastaavista toimista. Tiedonannossa, joka koskee kestävän kehityksen edistämistä EU:n muussa kuin energian tuotantoon suuntautuvassa kaivannaisteollisuudessa (1), otettiin ensi askel tällaisen vuoropuhelun kehittämiseksi. Myöhemmin kaivannaisteollisuutta varten on kehitetty kestävän kehityksen indikaattoreita. Ensimmäinen selvitys tästä työstä julkaistaan Europa-verkkosivustolla vuonna 2004.

Kaivannaisteollisuuden jätehuoltoa koskevassa direktiiviehdotuksella (2) pyritään ehkäisemään tai vähentämään ympäristön saastumista ja erityisesti estämään onnettomuudet — kuten äskettäin Baia Maressa (Romaniassa) ja Aznalcóllarissa (Espanjassa) tapahtuneet onnettomuudet — jotka aiheuttavat merkittäviä ympäristövahinkoja ja joilla on laaja-alaisia sosioekonomisia vaikutuksia (mukaan luettuna koko kaivannaisteollisuuden imagon vahingoittuminen, mikä voisi vaikeuttaa jatkossa lupamenettelyltä). Ehdotuksen tavoitteena on taata tasapuoliset toimintaedellytykset. Ehdotus kohdistuu jätehuollon osa-alueisiin, jotka muodostavat suurimman uhan ympäristölle ja ihmisten terveydelle, kuten vaarallista jätettä tai vaarallisia aineita sisältävien laajojen rikastushiekka-altaiden ja kaivetusta maasta tehtyjen kasojen käsittely. Ehdotuksessa asetetaan vähemmän vaaralliselle jätteelle rajoitetummat vaatimukset, jotka ovat oikeassa suhteessa jätteen aiheuttamaan riskiin. Ehdotus on toimitettu parlamentille ja neuvostolle päätöksentekoa varten.

Koska kaivannaisteollisuutta varten ei aiota suunnitella erityistä toimintaohjelmaa, komissio jatkaa kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti kaivannaisteollisuuden kanssa tähän asti tekemäänsä yhteistyötä alan kilpailukykyyn liittyvissä asioissa. Lisäksi osana Euroopan unionin pohjoisen ulottuvuuden aloitetta käsitellään jo Pohjois-Euroopan erityisiä alueellisia kehityshaasteita, ja aloitteessa tarjotaan yleiset puitteet poliittisen vuoropuhelun ja käytännön yhteistyön edistämistä varten. Pohjoista ulottuvuutta koskevassa toisessa toimintasuunnitelmassa (2004—2006) tunnustetaan erityisesti, että pohjoisen ulottuvuuden alueella on rikkaat luonnonvarat ja että näillä luonnonvaroilla on ratkaiseva merkitys paikallisten yhteisöjen taloudelliselle kehitykselle.

---

(1)  KOM(2000) 265 lopullinen.

(2)  KOM(200 3) 319 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/507 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/507

---

(2004/C 84 E/0584)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3409/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(18. marraskuuta 2003)

Aihe:   Postisäästöpankin yksityistämiseen liittyvä konsultin palkkaaminen

Kreikan talous- ja valtiovarainministeri Nikos Christodoulakis ilmoitti 24. lokakuuta päätöksestä yksityistää Kreikan postisäästöpankki ja palkata tämän yksityistämisen konsultiksi JP Morgan -yritys. Yksityistämisiä käsittelevän ministerikomitean virallista päätöstä postisäästöpankista ja yksityistämistä hoitavan konsultin palkkaamisesta ei ole vielä annettu. Kuitenkin kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan JP Morgan on jo ryhtynyt hoitamaan tehtäviään.

Onko yksityistämistä hoitavan konsultin palkkaaminen suoraan ilman kilpailua sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa? Mitä menettelyä pitäisi noudattaa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(9. tammikuuta 2004)

Kysymykseen olisi vastattava sen mukaan, mitä palveluja kyseisen yksityistämistä hoitavan konsultin on tarkoitus tarjota. Palvelujen luonne ei kuitenkaan käy selville esitetystä kysymyksestä.

Siksi komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan kaikki asiaa koskevat tiedot. Lisäksi komissio aikoo pyytää Kreikan viranomaisilta tarvittavat tiedot voidakseen määrittää, onko julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä rikottu.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/508 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/508

---

(2004/C 84 E/0585)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3512/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(25. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kreikan kansallisen tilastokeskuksen työntekijöiden lakon todennäköiset vaikutukset eurooppalaisten indikaattorien julkaisemiseen

Kreikan kansallisen tilastokeskuksen virkamiesten lakko jatkuu kuudetta viikkoa toimivaltaisen ministerin jatkuvasti kieltäydyttyä tapaamasta työntekijöiden johtohenkilöitä ja keskustelemasta heidän kanssaan. Lakon seurauksena on mahdotonta julkistaa eri alojen (talous, teollisuustuotanto, kulttuuri, kansanterveys jne.) ajankohtaisia tilastoindikaattoreita, muiden muassa myös inflaatiolukuja.

Kuinka pitkään Kreikan tilastokeskus on jättänyt tilastotiedot toimittamatta Eurostatille?

Mitä vaikutuksia tällä viivästymisellä ja sen mahdollisella jatkumisella on Eurostatin eurooppalaisten indikaattorien julkaisemiseen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 2004)

Kreikan kansallisen tilastokeskuksen työntekijöiden lakolla näyttää olevan jotakin vaikutusta Kreikan viranomaisten kykyyn hoitaa yhteisön tilastointia koskevia velvoitteitaan.

Ajankohtaisten tilastotietojen toimittamisessa ajallaan on ilmennyt ongelmia. Esimerkiksi liike-elämän lyhyen aikavälin tilastotietoja ei ole toimitettu lakon alkamisen jälkeen. Vastaavia esimerkkejä on aloilla, joissa tilastotiedon toimittaminen perustuu ns. herrasmiessopimuksiin. On kuitenkin tärkeä huomata, että kokonaisuudessaan vaikutus unionin ja euroalueen tilastotietoihin on toistaiseksi ollut suhteellisen vähäinen, vaikka on todennäköistä, että tilastojen laatu heikkenee suhteellisesti, muttei huomattavasti, Kreikkaa koskevien tietojen puuttumisen takia.

Töiden keskeyttämisellä saattaa olla myös lakon jälkeen jatkuvia vaikutuksia. Esimerkiksi Eurostatille on jo ilmoitettu, että Kreikka ei ilmeisesti pysty noudattamaan vuoden 2003 maatalouden rakennetutkimuksen tilastotietojen toimittamisen aikataulua. Vastaavia vaikutuksia voi olla odotettavissa muillakin sektoreilla.

Lisäksi yhteistyösuhteet ovat voineet katketa, mikä johtuu Kreikan edustajien poissaoloista työkokouksista ja muista kokouksista. Myös neuvottelut useista Kreikan kansalliselle tilastokeskukselle myönnettävistä apurahoista ovat keskeytyneet, ja se voi epäsuorasti vaikuttaa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä Kreikan kykyyn hoitaa tilastointia koskevia velvoitteitaan.

Komissio huomauttaa kuitenkin, että lakko on päättynyt, ja tämä varmastikin johtaa normaalin yhteistyön jatkumiseen Kreikan kansallisen tilastokeskuksen ja komission välillä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/508 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/508

---

(2004/C 84 E/0586)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3586/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   EU:n myöntämä rahoitus Romano Prodiin yhteydessä olevalle yritykselle

Aikooko komissio vastata kysymyksiin, joita eri lehdet (Sunday Times, Sunday Telegraph, European Voice) ovat esittäneet ja jotka koskevat sitä, että vuodesta 1999 lähtien — jolloin Romano Prodista tuli komission puheenjohtaja — Euroopan unioni on maksanut viisitoista miljoonaa euroa italialaiselle kehitystukia käsittelevälle ItalTrend-konsulttiyritykselle, jonka päätoimipaikka sijaitsee Reggio Emiliassa ja jossa Prodin sukulainen Silvia Prodi on työskennellyt vuodesta 1994 lähtien, tällä hetkellä johtaja Silvana Garavellin avustajana?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

Komissio katsoo, että se on jo antanut päätiedottajansa kautta tyhjentävät vastaukset eri tiedotusvälineiden, kuten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien sanomalehtien esittämiin kysymyksiin. Komissio haluaa painottaa, että yhteistyötä Italtrendin kanssa kehitysyhteistyön alalla tehtiin jo ainakin vuonna 1992. Puheenjohtaja Romano Prodin veljentytär Silvia Prodi on työskennellyt Italtrendin kanssa toteutettavien ydinturvallisuusalan hankkeiden parissa insinöörinä vuodesta 1994 alkaen. Italtrendin kanssa 1. syyskuuta 1999 ja 31. joulukuuta 2003 välillä solmittujen sopimusten arvo on 7,97 miljoonaa euroa. Yhtiölle on suoritettu maksuja 1. syyskuuta 1999 alkaen yhteensä 39,84 miljoonaa euroa, josta 35,5 miljoonaa euroa (eli 89 prosenttia) maksettiin ennen 1. syyskuuta 1999 solmittujen sopimusten perusteella ja 4,54 miljoonaa tämän jälkeen solmittujen sopimusten perusteella.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/509 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/509

---

(2004/C 84 E/0587)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3852/03

esittäjä(t): Roberto Bigliardo (UEN) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Nimitykset ja avoimuus komissiossa

Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka monta kollegion kabinettien jäsentä on nimitetty komission yksiköihin entisiä tehtäviään ylempiin tehtäviin ja/tai entistä palkkatasoaan ylemmälle tasolle?

Voisiko komissio myös osoittaa, että nimitykset ovat perustuneet ansioihin eivätkä pelkkään perinteiseen tapaan nimittää puheenjohtajan ja komissaarien kabinettien lukuisat jäsenet toimikauden lopuksi merkittäviin virkoihin?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että nykyisen komission toimikaudella 25 virkamiestä on siirretty muihin komission yksikköihin joko korkeampiin tehtäviin tai ylempään palkkaluokkaan sen jälkeen, kun he ovat toimineet komission jäsenen kabinetissa.

Näistä 25 virkamiehestä:

| — | 4 on nimitetty pääjohtajaksi tai varapääjohtajaksi |
| --- | --- |

—

4 on nimitetty pääjohtajaksi tai varapääjohtajaksi

| — | 7 on nimitetty johtajaksi |
| --- | --- |

—

7 on nimitetty johtajaksi

| — | 14 on nimitetty yksikönpäälliköksi, ja näistä






  — | 6 on nimitetty yksikönpäälliköksi samaan palkkaluokkaan |
| --- | --- | --- |

—

14 on nimitetty yksikönpäälliköksi, ja näistä

—

6 on nimitetty yksikönpäälliköksi samaan palkkaluokkaan

| — | 3 on nimitetty yksikönpäälliköksi ylempään palkkaluokkaan (A3) |
| --- | --- |

—

3 on nimitetty yksikönpäälliköksi ylempään palkkaluokkaan (A3)

| — | 5, jotka jo aiemmin olivat yksikönpäälliköltä, on siirretty ylempään palkkaluokkaan (A3). |
| --- | --- |

—

5, jotka jo aiemmin olivat yksikönpäälliköltä, on siirretty ylempään palkkaluokkaan (A3).

Tiivistelmätaulukko — virkamiehet, jotka ovat saanet ylennyksen toimittuaan tilapäisesti komission jäsenen kabinetissa

| Alkuperäinen palkkaluokka | Palkkaluokka uudessa tehtävässä | Ylennys tehtävien osalta | Ylennys palkkaluokan osalta |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A1 | 4 | 4 |
| A3 | A2 | 7 | 7 |
| A4 | A3 | 3 | (1)
  8 |
| A4 | A4 | 4 | 0 |
| A5 | A5 | 2 | 0 |

Alkuperäinen palkkaluokka

Palkkaluokka uudessa tehtävässä

Ylennys tehtävien osalta

Ylennys palkkaluokan osalta

A2

A1

4

4

A3

A2

7

7

A4

A3

3

(1)
  8

A4

A4

4

0

A5

A5

2

0

Nämä nimitykset ovat kaikkien ylennyksiä koskevien sääntöjen mukaisia. Niissä noudatettiin tarkoin niitä tavanomaisia ylennysmenettelyttä, joita sovelletaan myös kaikkeen muuhun henkilöstöön.

---

(1)  Näistä kolme siirrettiin myös korkeampiin tehtäviin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/510 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/510

---

(2004/C 84 E/0588)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3884/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Alcatel Italia ja Euroopan unionin myöntämää tukea koskevien normien epäilty rikkominen

Alcatel Italia S.p.A:n ammattijärjestöjen edustajien kanssa Brysselissä marraskuussa 2003 pidetyn kokouksen johdosta tuli ilmi, että kyseinen yhtiö on aiemmin saanut tukea tuotantotoimintaan Italian epäsuotuisilla alueilla Italian lain numero 488/92 nojalla Euroopan unionin myöntämän yhteisrahoituksen muodossa.

Kyseisessä laissa edunsaajayhtiöitä velvoitetaan noudattamaan muiden vaatimusten ohella myönnetyn rahoituksen perustana olevia puitteita, jotka koskevat työllisyyden kasvua sekä monivuotisen investointisuunnitelman noudattamista.

Lisäksi Alcatel Italia on toteuttanut ulkoistamissuunnitelman ilmoittamatta asiasta asianmukaisesti työntekijöille ja rikkoen kieltoa, joka koskee jo voimassaolevien sopimustyyppien muuttamista.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen:

| 1. | mitä rahoitusta Alcatel Italia on saanut Euroopan unionilta; |
| --- | --- |

1.

mitä rahoitusta Alcatel Italia on saanut Euroopan unionilta;

| 2. | millaisen investointisuunnitelman Alcatel on esitellyt tuottavuuden ja työllisyyden parantamiseksi laissa nro 488/92 edellytetyllä tavalla; |
| --- | --- |

2.

millaisen investointisuunnitelman Alcatel on esitellyt tuottavuuden ja työllisyyden parantamiseksi laissa nro 488/92 edellytetyllä tavalla;

| 3. | katsooko se, että rahoituksen myöntämiselle yrityksille voitaisiin asettaa eettisiin ja sosiaalisiin näkökulmiin liittyviä ehtoja? |
| --- | --- |

3.

katsooko se, että rahoituksen myöntämiselle yrityksille voitaisiin asettaa eettisiin ja sosiaalisiin näkökulmiin liittyviä ehtoja?

Erkki Liikasen komission puolesta antama täydentävä vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

A. Italian saama yhteisön rahoitus voidaan eritellä seuraavasti:

| — | suora rahoitus (viides puiteohjelma):






  — | Moicane-hanke 2 663 000 euroa |
| --- | --- | --- |

—

suora rahoitus (viides puiteohjelma):

—

Moicane-hanke 2 663 000 euroa

| — | Smacks-hanke 204 000 euroa |
| --- | --- |

—

Smacks-hanke 204 000 euroa

| — | epäsuora rahoitus (lain nro 488 nojalla, tuotantotoiminta epäsuotuisista olosuhteista kärsivillä Italian alueilla). |
| --- | --- |

—

epäsuora rahoitus (lain nro 488 nojalla, tuotantotoiminta epäsuotuisista olosuhteista kärsivillä Italian alueilla).

Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) Alcatelille annettu osarahoitus on koostunut yksinomaan Battipaglian uudistamishankkeeseen tarkoitetuista tuista. Niiden määrä oli 3 034 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 1994—1999 ja 1 835 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2000—2006. Maddalonin, Frosinonen ja Retin laitoksille suunnatut tuet eivät kuuluneet EAKR:n yhteisrahoituksen piiriin.

Komission on mahdotonta toimittaa tietoja Alcatelin investointisuunnitelmasta, jolla tähdätään tuottavuuden ja työllisyyden parantamiseen lain nro 488 mukaisesti.

Alcatelin antamien tietojen mukaan A. Italia on vetänyt takaisin kaksi viimeistä hakemusta, jotka perustuvat lakiin nro 488 (vuodelta 2001):

| — | 51437/11 (Maddalonin laajennus) |
| --- | --- |

—

51437/11 (Maddalonin laajennus)

| — | 19328/11 (Battipaglian laajennus). |
| --- | --- |

—

19328/11 (Battipaglian laajennus).

Hakemusten mukaiset investoinnit on suoritettu, mutta huonon markkinatilanteen vuoksi työllisyyttä ei pystytty lisäämään suunnitelmien mukaisesti. Siksi kummatkin hakemukset peruttiin, eikä Alcatel Italialle ole myönnetty rahoitusta.

Neljän rakennerahaston avulla Euroopan unioni voi myöntää taloudellista apua rakenteellisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseksi. Rakennerahastoista (EAKR, ESR) rahoitetaan pääsääntöisesti kehitysohjelmia, joilla on erillinen budjetti. Ohjelmat perustuvat yhteisiin neuvotteluihin, joissa ovat mukana kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset (ne vahvistavat luettelon tukikelpoisista alueista), talouselämän edustajat, työmarkkinaosapuolet ja muut asiaankuuluvat tahot. Jäsenvaltioiden nimittämät hallinnointiviranomaiset valitsevat rahoitettavat hankkeet ja valvovat niiden toteutusta.

Aluepolitiikan pääosaston verkkosivuilla on yhteenvetoja useimmista komission hyväksymistä ohjelmista (1).

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/country/prordn/ index_en.cfm?gv_pay=IT&gv_reg=ALL&gv_obj=l&gv_the=ALL

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/511 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/511

---

(2004/C 84 E/0589)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3930/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kreikan maatalouspankin etuoikeuksien säilyttäminen

Lain 1914/1990 26 artiklan 4 kohdan mukaan kaikki Kreikan maatalouspankkia (ATE) koskevat erityisjärjestelyt, ennen kaikkea aineelliset ja menettelyihin liittyvät etuoikeudet, verotukselliset ja muut vapautukset, velkasitoumukset, velkojen takaukset ja yleisesti sen oikeushenkilöllisyys oikeuksineen ja velvollisuuksineen, säilytetään voimassa ja niitä sovelletaan muuttumattomina myös ATE:n osakeyhtiöksi muuttamisen jälkeen. ATE soveltaa liiketoimissaan asiakkaidensa kanssa tämän säädöksen nojalla etuoikeuksia, jotka sille on myönnetty lain 4332/1929 8—15 artiklassa ja 34 artiklan 8 kohdassa, joiden mukaan ATE:n kanssa liiketoimia harjoittavien tahojen — ennen kaikkea sen velkojien — oikeudelliset, menettelylliset ja substantiiviset takuut jätetään huomiotta. Euroopan komissio on myös vastaanottanut asiaa koskevan valituksen Tipopiitiria Thivas -yhtiöltä (maatalousasioiden neuvoston vastaus 31427/24. marraskuuta 2003).

Kun otetaan huomioon, että yhteisön oikeuden vastaisten ATE:n etuoikeuksien säilyttäminen ja niiden soveltaminen rasittaa sen liikekumppaneita ja riistää niiltä kaikki puolustautumismahdollisuudet, mitä komissio aikoo tehdä lopettaakseen ATE:n kanssa tekemisissä olevien tahojen oikeuksien loukkaamisen ja poistaakseen kilpailuolosuhteiden vääristymät muihin luottolaitoksiin nähden?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Komissio sai vuosina 1997 ja 2001 kaksi kantelua, jotka koskivat Kreikan maatalouspankin lakisääteisiä etuoikeuksia. Kanteluissa arvosteltiin etuoikeuksia ja katsottiin, että ne vastaavat laittomien valtiontukien myöntämistä.

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksessa tarkoitettuna valtiontukena on pidettävä ainoastaan suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja (ks. asia C-379/98, Preussenelektra, Kok. 2001, s. I-2099, 58 kohta). Koska Kreikan maatalouspankin lakisääteiset etuoikeudet eivät vaikuta julkisiin varoihin, komissio katsoi, että ne eivät ole EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoi kuitenkin, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa voidaan soveltaa pankille myönnettyihin veroetuihin. Se aloittikin tutkimuksen, jossa paljastui useita veroetuja.

Komission ja Kreikan viranomaisten väliset neuvottelut johtivat etujen poistamiseen. Tämä vahvistettiin 24. helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, jossa ilmoitettiin, että pyydetyt muutokset on tehty (Kreikan virallinen lehti, 10.2.2004, laki 3229 - FEK 38/A/10.2.2004).

Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamat tiedot, jotka on saatu vuonna 2003 tehdyn kantelun yhteydessä, koskevat uusia etuoikeuksia. Niistä ei kuitenkaan käy ilmi, että pankkidirektiiviä (parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (1)) tai EY:n perustamissopimusta olisi selkeästi rikottu.

Tästä huolimatta asiaa tutkivat komission yksiköt pyytävät Kreikan viranomaisilta selvityksiä niistä kansallisista säännöksistä, joiden nojalla etuoikeuksia Kreikan maatalouspankille myönnetään.

---

(1)  EYVL L 126, 26.5.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/512 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/512

---

(2004/C 84 E/0590)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3955/03

esittäjä(t): Heide Rühle (Verts/ALE) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin tulkinta

Neuvoston direktiivissä 90/313/ETY (1) ja neuvoston direktiivissä 2003/4/EY (2) ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta, 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa, käytetään käsitettä ”sisäinen asiakirja”, jonka käytännön tulkinta aiheuttaa ongelmia.

| 1. | Katsooko komissio, että kaikki viranomaisten välinen ja sisäinen tietojen ja tiedon siirto kuuluu kyseisen ”sisäisiä asiakirjoja” koskevan poikkeuksen piiriin? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että kaikki viranomaisten välinen ja sisäinen tietojen ja tiedon siirto kuuluu kyseisen ”sisäisiä asiakirjoja” koskevan poikkeuksen piiriin?

| 2. | Jos vastaus edellä esitettyyn kysymykseen 1. on kielteinen, voiko komissio vastata seuraavaan kysymykseen: Minkä sisällöllisten tai muodollisten kriteerien mukaisesti sellaiset tiedonsiirtotapahtumat, jotka edellä mainittujen direktiivien perusteella kuuluvat ”sisäisiä asiakirjoja” koskevan poikkeuksen piiriin, erotetaan muista tiedonsiirtotapahtumista, jotka eivät täytä ”sisäisille asiakirjoille” asetettuja vaatimuksia? |
| --- | --- |

2.

Jos vastaus edellä esitettyyn kysymykseen 1. on kielteinen, voiko komissio vastata seuraavaan kysymykseen: Minkä sisällöllisten tai muodollisten kriteerien mukaisesti sellaiset tiedonsiirtotapahtumat, jotka edellä mainittujen direktiivien perusteella kuuluvat ”sisäisiä asiakirjoja” koskevan poikkeuksen piiriin, erotetaan muista tiedonsiirtotapahtumista, jotka eivät täytä ”sisäisille asiakirjoille” asetettuja vaatimuksia?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komissio haluaa muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7 päivänä kesäkuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/313/ETY sekä ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY on osoitettu jäsenvaltioille ja että ympäristötiedon saamista koskevia pyyntöjä käsitellään soveltuvien kansallisten lakien perusteella. Nämä kaksi direktiiviä antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden soveltaa eräitä tiedonsaantioikeuden rajoituksia. Komission mielestä näiden direktiivien tarkoitus on kuitenkin mahdollistaa viranomaisten hallussa olevan ympäristötiedon vapaa saatavuus, ja näin ollen poikkeuksia tästä on tulkittava tiukasti.

Sekä direktiivin 90/313/ETY (3) 3 artiklan 3 kohdassa että direktiivin 2003/4/EY (4) 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ympäristötietoa koskevat pyynnöt voidaan evätä, mikäli ne koskevat sisäisiä asiakirjoja. Komission mielestä sisäiset asiakirjat kuuluvat menetelmiin, joilla julkiset viranomaiset vaihtavat aineistoja ja asiatietoja. Sisäisellä asiakirjalla valmistellaan hallinnollista päätöstä, ja hallinnon on voitava esittää kirjallisesti argumentit jotakin tiettyä kysymystä koskevan päätöksen puolesta tai sitä vastaan ilman, että nämä sisäiset neuvottelut julkistetaan. Olennaista on lopulta hallinnollinen päätös ja sen mahdollinen oikeutus, ei se, miten siihen päädyttiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että direktiivin 2003/4/EY 4 artiklan 1 kohdan e alakohta oikeuttaisi tai suorastaan velvoittaisi estämään jokaista sisäistä asiakirjaa koskevan tiedonsaannin. Direktiivin 2003/4/EY 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa nimenomaan ilmoitetaan, että sisäisten asiakirjojen saatavuutta voidaan rajoittaa ainoastaan ottaen huomioon tiedon ilmaisemisen vaikutukset yleiseen etuun, jota tiedon ilmaiseminen palvelee.

Viime kädessä näiden direktiivien tulkinta on yhteisöjen tuomioistuimen varassa.

---

(1)  EYVL L 158, 23.6.1990, s. 56.

(2)  EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26.

(3)  Direktiivin 3 artiklan 3 kohta: ”Tietopyyntö voidaan evätä, jos siihen liittyisi keskeneräisten asiakirjojen tai tietojen tai sisäisten asiakirjojen antamista, tai kun pyyntö on ilmeisen kohtuuton tai se on esitetty liian yleisessä muodossa”.

(4)  Direktiivin 4 artiklan 1 kohdan e alakohta: ”Jäsenvaltiot voivat säätää, että pyyntö saada ympäristötietoa voidaan evätä, ... jos pyyntö koskee sisäisiä asiakirjoja, jolloin on otettava huomioon se, miten tiedon ilmaiseminen palvelisi yleistä etua”.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/513 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/513

---

(2004/C 84 E/0591)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3964/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Hormonaalisia haitta-aineita juomavedessä — komission kirjalliseen kysymykseen E-2565/03 antama vastaus

Saksan liittotasavallan osavaltioissa on tutkittu hormonaalisia haitta-aineita. Myös komissio on toteuttanut tällaisia tutkimuksia. Niissä on saatu selville, että juomaveteen liukenee putkistoista ftaalihappoestereitä eli pehmittimiä. Juomavesilähteiden mittaukset osoittavat tutkimustulokset oikeiksi. Pehmittimiä ei luokitella perimää vahingoittaviksi aineiksi, mutta ne ovat haitallisia kiveksille, munuaisille ja maksalle. Eläinkokeissa niiden on todettu heikentävän lisääntymiskykyä ja johtavan sukupuolielinten kehityshäiriöihin. Erlangenin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan DEHP:iden (pehmittimien) määrä on selvästi oletettua korkeampi. Riskiarvioinnista vastaava Saksan liittotasavallan laitos (Bundesinstitut für Risikobewertung) on ilmoittanut tutkimustuloksista Euroopan kemikaalivirastolle.

| 1. | Miten komissio aikoo suojella eurooppalaisia kuluttajia ennalta ehkäisemisen periaatteen mukaisesti? |
| --- | --- |

1.

Miten komissio aikoo suojella eurooppalaisia kuluttajia ennalta ehkäisemisen periaatteen mukaisesti?

| 2. | Aikooko komissio säätää raja-arvoja? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio säätää raja-arvoja?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

Komission 27. ja 28. lokakuuta 2003 järjestämässä juomavettä käsittelevässä seminaarissa, johon osallistui jäsenvaltioiden, tiedeyhteisön ja kansalaisjärjestöjen edustajia, keskusteltiin tarpeesta säädellä hormonaalisten haitta-aineiden esiintymistä juomavedessä. Seminaarissa päädyttiin siihen, ettei juomavesidirektiivissä (1) ole tässä vaiheessa mahdollista määritellä hormonaalisille haitta-aineille raja-arvoja, koska mahdollisten ihmiseen kohdistuvien terveysvaarojen arvioimiseen tarvittava tieto on riittämätöntä. Vielä ei ole saatavilla riittävää ja luotettavaa tietoa hormonaalisten haitta-aineiden esiintymisestä raakavedessä ja juomavedessä, ja puuttuu luotettaviksi todettuja biologisia testejä, joilla seulotaan hormonaalisten haitta-aineiden mahdollisia vaikutuksia kokonaisuudessaan. Tarvitaan enemmän tietoa, jotta voidaan arvioida, mitä riskejä ihmisten juomavedenkäyttöön liittyy, erityisesti paikoissa, joissa pilaantumisvaara on suuri.

On näyttöä siitä, että materiaaleista liukenee hormonaalisia haitta-aineita juomaveteen ja pulloveteen. Tällaisia ihmisen käyttöön tarkoitettuja veden varastointiin ja jakeluun käytettäviä tuotteita ja materiaaleja, joita käytetään pysyvinä osina rakennuskohteissa, säädellään rakennustuotedirektiivissä (2), jonka soveltamisalaan ne kuuluvat, ja niihin viitataan juomavesidirektiivissä. Kysymystä käsitellään parhaillaan rakennustuotedirektiivin yhteydessä työstettävän, yhtenäistä tuotehyväksyntäjärjestelmää (European Acceptance Scheme, EAS) varten tehtävän työn yhteydessä. EAS on tarkoitettu yhtenäiseksi menetelmäksi, johon sisältyvät sääntelyjärjestelmä ja sitä tukevat testimenetelmät, ja joka soveltuu sellaisten rakennustuotteiden hyväksymiseen, jotka ovat kosketuksissa ihmisten käyttöön tarkoitetun veden kanssa.

Sen sijaan mitä tulee mahdollisuuteen, että juomaveteen siirtyisi ftalaatteja putkistoista, komissiolla ei ole näyttöä tällaisesta ilmiöstä. Polyvinyylikloridista tehdyt vesiputket ovat kovaa PVC:tä, jota ei tavallisesti pehmitetä lisäämällä siihen pehmittimiä.

Ftalaattien (pehmittimien) osalta komissio on tehnyt viisi riskin arviointia olemassa olevien aineiden vaaroihin liittyvän asetuksen (3) mukaisesti. Tällä välin kolme riskin arviointia on valmistunut, ja ne ovat saatavissa Euroopan kemikaalitoimiston (ECB) (4) Internet-sivuilla. Komissio on parhaillaan kehittämässä strategioita, joilla riskejä vähennettäisiin. Mahdollisten rajoitusten on perustuttava riskinarviointiin, niiden on oltava tieteellisesti perusteltuja, ja niissä on otettava huomioon varautumisperiaate.

Kahden ftalaatin, DEHP:n ja BBP:n riskin arvioinnit eivät ole vielä valmistuneet. DEHP:n tapauksessa myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä komission tiedekomitea (CSTEE) julkaisi hiljattain lausunnon alustavan arvioinnin (5) tuloksista. Tämän arvioinnin valossa valmistelija tarkastelee uudelleen riskinarviointia. Todennäköisesti arvioinnin uudelleentarkastelu vaikuttaa myös ihmisiin epäsuorasti ympäristöaltistuksen kautta vaikuttavien riskien kuvaukseen, mikä mahdollistaa komissiolle johtopäätösten tekemisen, mikäli — ja riippuen missä olosuhteissa — DEHP on hormonaalinen haitta-aine.

Mahdollisten hormonaalisten haittavaikutusten tulevia raja-arvoja voidaan ehdottaa vasta, kun luotettavia analyyttisiä apuvälineitä on saatavilla. Hormonaalisten haitta-aineiden turvallisen tason tulisi perustua toksikologiseen tietoon ja biotestiarvoihin hormonaalisten haitta-aineiden kaikista vaikutuksista.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998).

(2)  Neuvoston direktiivi 89/106/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 40, 11.2.1989).

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93, annettu 23 päivänä maaliskuuta 1993, olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta (EYVL L 84, 5.4.1993).

(4)  http://ecb.jrc.it/existing-chemicals/

(5)  CSTEE:n 41. täysistunnossaan 8.1.2004 hyväksymä asiakirja: (http://europa.eu.int/comm/health/ph_risk/committees/set/documents/out214_en.pdf).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/515 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/515

---

(2004/C 84 E/0592)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3976/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön säännöstön yksinkertaistamisen monimutkaisuus

Komissio on kahdessa tiedonannoissaan (1) selventänyt toimielimille yhteisön säännöstön yksinkertaistamisen merkitystä, jonka se mainitsee tärkeäksi tavoitteekseen myös eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassaan.

Komission 11. helmikuuta 2003 antaman tiedonannon (KOM(2003) 71) sivulla 7 esitetyn aikataulun mukaan tämä yksinkertaistaminen huipentuu ”menetelmän ja menettelyiden” käyttöönottoon joskus vuoden 2004 loppupuolella.

Komission 24. lokakuuta 2003 antamassa tiedonannossa (KOM(2003) 623) korostetaan kuitenkin YMP:n ja siihen liittyvän lainsäädännön vuoroittaista tarkistamista yhtenä useista yksinkertaistamisessa saavutetuista edistysaskeleista, mikä on todellakin uskomatonta.

Eikä komissio katso, että sen olisi syytä aloittaa yksinkertaistamiseksi nimeämänsä prosessin yksinkertaistaminen ja tehdä se ymmärrettäväksi, selkeäksi ja johdonmukaiseksi?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

Komissio ehdotti yhteisön säännösten päivittämistä ja yksinkertaistamista koskevan tiedonantonsa (2) menetelmää ja menettelyjä koskevassa osassa indikaattoreita yksinkertaistamistoimenpiteiden tärkeysjärjestyksen määrittämiseksi. Neuvostolta ja parlamentilta on pyydetty lausunnot näistä indikaattoreista. Tähän mennessä lausuntoja ei ole vielä saatu.

Ensimmäisessä kertomuksessaan yhteisön säännöstön päivittämistä ja yksinkertaistamista koskevien toimintapuitteiden täytäntöönpanosta (3) komissio antoi selvityksen niiden toimenpiteiden täytäntöönpanosta, jotka sisältyivät komission helmikuussa 2003 antamaan tiedonantoon (2). Selvityksestä ilmenee, että toimintapuitteiden täytäntöönpanon ensimmäisessä vaiheessa (helmikuu 2003—syyskuu 2003) komissio antoi 14 ehdotusta säännösten yksinkertaistamiseksi sekä neljä uutta ehdotusta, jotka eivät sisältyneet helmikuussa 2003 annettuun tiedonantoon. Nämä uudet ehdotukset täydentävät niitä 18 ehdotusta, jotka ovat lainsäätäjän käsiteltävinä. Komissio toivoo lainsäätäjän voivan nopeasti tutkia käsiteltävänä olevat yksinkertaistamisehdotukset.

Sellaisten uusien politiikan ja toiminnan alojen osoittamiseksi, joilla yksinkertaistamistoimenpiteitä voitaisiin toteuttaa, komissio myös toivoi saavansa helmikuussa 2003 antamansa tiedonannon seurauksena lausunnot neuvostolta ja parlamentilta. Kumpikaan ei ole vielä tähän mennessä ilmoittanut komissiolle ehdotuksiaan.

Komissio painottaa lisäksi, että sen aloitteesta komissio, neuvosto ja parlamentti allekirjoittivat 16. joulukuuta 2003 parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten sopimuksen, jolla luodaan puitteet yksinkertaistamista koskeville lainsäädäntötoimille, mukaan luettuina ns. vaihtoehtoiset välineet. Komissio toivoo, että tämä sopimus pannaan mahdollisimman pian täytäntöön, erityisesti määrittelemällä toiminnalliset menettelyt yksinkertaistamisehdotusten tutkimiselle, jonka parlamentti ja neuvosto ovat sitoutuneet suorittamaan kuuden kuukauden kuluessa.

---

(1)  KOM(2003) 71 ja KOM(2003) 623.

(2)  KOM(2003) 71 lopullinen.

(3)  KOM(2003) 6 2 3 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/516 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/516

---

(2004/C 84 E/0593)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3999/03

esittäjä(t): Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) komissiolle

(19. joulukuuta 2003)

Aihe:   Sisäisen valvonnan sääntö 5 ”Arkaluonteiset tehtävät” — pakollisen liikkuvuuden täytäntöönpanoa koskevat säännöt

Komission pääsihteerin, henkilöstöasioista ja hallinnosta vastaavan pääjohtajan ja talousarviosta vastaavan pääjohtajan 8. toukokuuta 2003 antaman tiedotteen mukaan komission jäsenen Michaele Schreyerin ja varapuheenjohtajan Kinnockin antamassa komission tiedonannossa (1) esitettyjen linjausten suuntaisesti liikkuvuuspolitiikka ”arkaluonteisissa” viroissa olevien henkilöiden osalta tulee voimaan 1.1.2006.

Jos tämän toimenpiteen tarkoituksena on välttää suhteiden käyttöä nimityksissä, olisi virasta toiseen siirtymisessä taattava myös se, ettei henkilöllä, joka siirtyy uuteen virkaan (jos uusi virka on myös arkaluonteinen), ole enää mitään tekemistä niiden yritysten, yksityishenkilöiden tai järjestöjen, joiden kanssa hänellä oli aikaisempaan virkaansa liittyviä sidoksia, koska henkilökohtaisten suhteiden käyttö ei rajoitu tiettyyn ammattialaan. Onko komissio kiinnittänyt tähän huomiota?

Jos asianomaiset henkilöt haluavat tulla nimitetyiksi johonkin tiettyyn uuteen virkaan, se saattaa vaikuttaa sellaisten samaan virkaan pyrkivien virkamiesten uraan, jotka ovat käyttäneet paljon aikaa uramuutokseen valmistautumiseen ja joilla on paremmat ansiot ja tiedot sekä enemmän kokemusta. Tuleeko tällaisesta tapauksesta syrjintäasia, joka voidaan viedä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi?

Mitä perusteita on esitetty sen vakuuttamiseksi, että näistä toimista saatava hyöty, joita ei ole näytetty toteen, olisi suurempi kuin se selvä haitta, joka aiheutuu aina kun erityiskokemusta omaava henkilö siirtyy toisiin tehtäviin?

Koskeeko tämä toimenpide niitä virkamiehiä, jotka eivät ole vastuussa maksuista mutta joiden tehtäviin kuuluu maksumääräyksiä antavien virkamiesten sopimusten tekoa tai tukien myöntämistä koskeva neuvonta ja avustaminen? Jos tavoitteena on petosten torjunta, miksi tämä toimenpide ei koske niitä virkoja, joiden haltijat voivat myöntää sisäisiä etuja (ylennykset, kilpailut), joista saa myös taloudellista hyötyä?

Onko kiinnitetty huomiota siihen mahdollisuuteen, että samanlaisissa viroissa olevaa kaksi virkamiestä voivat vaihtaa keskenään virkaa petostarkoituksessa?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(4. helmikuuta 2004)

Komissio on tyytyväinen siihen, että arvoisa parlamentin jäsen on kiinnostunut arkaluonteisia tehtäviä koskevan sisäisen valvonnan säännön 5 täytäntöönpanosta.

Komission pääsihteerin, henkilöstöasioista ja hallinnosta vastaavan pääjohtajan ja talousarviosta vastaavan pääjohtajan 8. toukokuuta 2003 antamaa tiedotetta selvennettiin ja täydennettiin 30. syyskuuta 2003 annetulla pääsihteeristön tiedotteella. Tiedotteessa vahvistetaan, että liikkuvuutta aletaan soveltaa 31. joulukuuta 2003 henkilöihin, jotka ovat olleet luonnostaan arkaluonteisissa tehtävissä (2) yli seitsemän vuotta, ja että liikkuvuus sääntöä sovelletaan joka viides vuosi kaikkiin arkaluonteisiin tehtäviin 31. joulukuuta 2004 lähtien. Tiedotteessa korostetaan myös, että liikkuvuutta voidaan soveltaa sisällyttämällä arkaluonteinen toiminto toiseen tehtävään, jos arkaluonteinen toiminto on vain pieni osa työntekijän työtehtävistä.

Kaikkia yksikköjä pyydettiin yksilöimään ja luetteloimaan kaikki arkaluonteiset toimet 31. joulukuuta 2003 mennessä. Luonnostaan arkaluonteisten tehtävien lisäksi tietyn tehtävän arkaluonteiseksi määrittelyssä otetaan huomioon monia tekijöitä, joiden avulla voidaan arvioida liitännäisriskejä (kuten suhteiden käyttö tai kahden virkamiehen keskinäinen vuorottelu kahdessa tehtävässä). Lieventävät valvontatoimenpiteet on myös määritelty. Vaikutus- tai päätösmahdollisuudet esimerkiksi rekrytoinnissa tai henkilöstöhallinnossa ovat mahdollisia riskejä, jotka voivat vaikuttaa tehtävän tai toimen arkaluonteisuuteen.

Komission aloitteen tavoitteena on välttää esimerkiksi sellaiset tilanteet, joissa henkilö työskentelee pitkään samojen menettelyjen parissa ja samojen henkilöiden kanssa ilman asianmukaisia lieventäviä valvontatoimenpiteitä. Liikkuvuus ei tarkoita sitä, että toimielin menettäisi asiantuntijuutta ja tietoa. Se tarkoittaa päinvastoin sitä, että henkilöiden ammatillinen tausta laajenee ja he voivat olla hyödyksi muillekin osastoille. Toiminnan jatkuvuuden varmistamista koskevassa sisäisen valvonnan säännössä 19 tarkennetaan, että kun virkamies luovuttaa tehtävänsä toiselle virkamiehelle, kirjallinen luovutuskansio on laadittava.

Voimassa olevien sääntöjen mukaisesti arkaluonteisista tehtävistä pois siirtyvillä henkilöillä ei ole mitään etuoikeuksia eikä erityiskohtelua heidän hakiessaan muita tehtäviä. Uuteen tehtävään nimittäminen riippuu hakijan ammattitaidon sopivuudesta, ominaisuuksista ja vastuun tasosta. Henkilöt, joilla on vaikeuksia uuden tehtävän löytämisessä, voivat tietenkin saada apua uudistuksen myötä komissiossa kehitetystä uraneuvonnan tuesta.

Nyt on käynnissä arkaluonteisia tehtäviä koskevan pakollisen liikkuvuuden ensimmäinen vaihe. Toiminnan puitteilla taataan, että sisäisen valvonnan sääntö 5 pannaan asianmukaisesti täytäntöön siten, että yksiköille koituu mahdollisimman vähän häiriöitä. Samalla otetaan huomioon yksittäisten työntekijöiden tarpeet.

---

(1)  SEC(2000)2203.

(2)  Luonnostaan arkaluonteisiksi tehtäviksi on määritelty ne, jotka liittyvät taloushallintoon ja nimittävän viranomaisen tai työsopimusten tekemiseen valtuutetun viranomaisen alaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/517 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/517

---

(2004/C 84 E/0594)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4043/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe:   Suurimmat sallitut saaliit (TAC) ja vuoden 2004 kiintiöt

Kansainvälisen merentutkimusneuvoston lausuntoihin perustuvassa TACeja ja vuoden 2004 kiintiöitä koskevassa komission ehdotuksessa vähennetään huomattavasti TACeja ja vuoden 2004 kiintiöitä sekä esitetään tilapäistä järjestelmää pyyntiponnistuksen hallinnoimiseksi. Ehdotukset merkitsevät sitä, että kalastuspäiviä rajoitetaan vuoden 2004 helmikuun ja joulukuun välisenä aikana (51 päivän vähennys), TACeja ja sellaisten lajien kuten merikrotti, keisarihummeri ja kummeliturska kiintiöitä pienennetään huomattavasti, millä olisi toteutuessaan hyvin kielteinen sosiaalis-taloudellinen vaikutus kalastusalalle ja siitä riippuvaisille alueille. Kalavarojen kestävä käyttö on olennaista kalastustoiminnan säilymisen kannalta, ja kalastajat ovat ensisijaisesti kiinnostuneita kalavarojen säilyttämisestä. Esimerkkinä tästä ovat portugalilaisten kalastajien toteuttamat vapaaehtoiset sardiinin nuottakalastusta koskevat toimenpiteet. Komission huolestuneisuus Portugalin kalavarojen kestävyydestä on kuitenkin ironista, koska se äskettäin puolusti Espanjan laivaston vapaata pääsyä Portugalin vesialueille lisäten näin pyyntiponnistusta. Kysyn komissiolta seuraavaa.

Onko komissio ottanut huomioon Portugalin kalastusalan erityispiirteet ja -ominaisuudet? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kompensoidakseen kyseisen ehdotuksen sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia? Jos kalavarojen tila on niin kriittinen, miksi komissio ei esitä elvyttämissuunnitelmaa, johon liittyy asianmukainen sosiaalis-taloudellisten vaikutusten korvaaminen yhteisön talousarviosta ja jonka mukaisesti perustetaan erityisesti rahoitusmekanismi, jolla tuetaan asianomaisen kalastusalan työntekijöiden ja kalastajien tulojen menetyksiä?

Mitä kalastajien ja alusten omistajien järjestöjä komissio on kuullut ennen ehdotuksen tekemistä? Mikä on niiden osallistumisaste? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen sen, että kalastajat ja alusten omistajat osallistuvat käytännössä yhteisen kalastuspolitiikan mukaiseen päätöksentekoon?

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä parantaakseen tieteellisten tutkimusten luotettavuutta ja uskottavuutta ja etenkin saattaakseen tutkijat ja kalastajat lähemmäs toisiaan? Eikö komissio katso, että myönteisempää olisi harjoittaa tehokkaasti hajautettua yhteistä kalastuspolitiikkaa kalavarojen hallinnointiin liittyvissä kysymyksissä? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä muiden kalavaroihin vaikuttavien tekijöiden kuten saastumisen, meriliikenteen jne. suhteen?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Suurimmista sallituista saaliista (TAC) ja kiintiöistä tehdyt komission ehdotukset perustuvat tieteellisiin lausuntoihin, jotka koskevat yhteisön kalastajien pyytämien kalakantojen säilymistä pitkällä aikavälillä ja lyhyen ajan pyyntimahdollisuuksia. Kaikkien jäsenvaltioiden kannalta merkityksellisiin kalakantoihin sovelletaan yleistä periaatetta, jonka mukaisesti myönnetään niin hyvät lyhyen ajan pyyntimahdollisuudet kuin kalavarojen säilyttäminen pitkällä aikavälillä sallii. Säilyttääkseen paremmat lyhyen ajan pyyntimahdollisuudet komissio on usein tehnyt tiedemiesten suosituksia korkeampia TAC-ehdotuksia. Tällaisia ehdotuksia on tehty myös joistakin Portugalin kannalta merkityksellisistä kalakannoista.

Komissio ei aio maksaa suoria taloudellisia korvauksia TAC-tasoihin tehtyjen muutosten perusteella. Pitemmän ajan taloudellisia toimenpiteitä aiotaan sitä vastoin toteuttaa kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) ja yhteisistä markkinajärjestelyistä, joista myönnetään taloudellista tukea kalastuslaivaston pyyntikapasiteetin mukauttamiseksi kalavarojen tuotantokapasiteettiin, toimenpiteisiin markkinavakauden parantamiseksi ja hätätilanteissa toteutettaviin toimenpiteisiin.

Joulukuussa 2003 järjestetyssä kalastusneuvoston kokouksessa päästiin poliittiseen sopimukseen tarpeesta mukauttaa kummeliturskaa ja merirapua koskevia elvyttämissuunnitelmia. Komissio katsoo, että tällaisilla suunnitelmilla voidaan keskipitkällä aikavälillä parantaa kalatalouden vakautta, kalan saatavuutta sekä pyyntiedellytyksiä asianomaisilla sektoreilla. Yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksessa säädetään, että jos tarvitaan kiireellisiä toimenpiteitä tai hyväksytään uusia elvytyssuunnitelmia, jotka edellyttävät saaliisiin suuria lyhyen aikavälin supistuksia, asianomaiselle sektorille voidaan myöntää tiettyjä lisätukia (asetuksen (EY) N:o 2369/2002 (1) 1 artiklan 13 kohta).

Komissio kuulee kalatalous sektoria aina ennen kuin se alkaa valmistella lainsäädäntöehdotuksia. Neuvottelut käydään nykyään neuvoa-antavassa kalatalous- ja vesiviljelykomiteassa, jonka vastuulla on osallistuminen TAC-tasoista ja muista aiheista järjestettäviin alueellisiin työkokouksiin. TAC-tasojen ja kiintiöiden määrittelyn tiimoilta järjestettiin teollisuuden edustajien kanssa työkokous Brysselissä 28. lokakuuta 2003. Vuoden 2004 aikana tehdään päätöksiä alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustamisesta. Näin varmistetaan laajemman ja yksityiskohtaisemman kuulemisprosessin toteutuminen.

Kalataloutta koskevien tieteellisten lausuntojen osalta komissiossa on aloitettu kaksi hanketta. Komission ja kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) välillä on tehty uusi aiesopimus, jossa kalataloutta koskevien lausuntojen soveltamisalaa laajennetaan virallisesti koskemaan myös ympäristöä ja ekosysteemiä liittyviä kysymyksiä sekä muun kuin kalastustoiminnan vaikutuksia kalakantoihin. Aiesopimuksessa eritellään myös entistä paremmin, miten kalataloutta koskevat lausunnot on laadittava ja painotetaan aiempaa enemmän pitkän aikavälin kysymyksiä. Lisäksi komissiossa valmistellaan toimenpiteitä yhteisön kalataloutta koskevalle tutkimukselle myönnetyn tuen organisoinnin parantamiseksi ja tuen tehostamiseksi. Kyseisiä toimenpiteitä kuvaillaan yhteisön kalastuksenhoitoon tarvittavien tieteellisten ja teknisten lausuntojen parantamisesta annetussa komission tiedonannossa (2).

Useimmat yhteisön kalavaroista on jaettu useiden jäsenvaltioiden kesken, ja monet kalavarat jaetaan myös yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Tämän vuoksi mahdollisuudet kalatalouden hallinnon hajauttamiseen ovat rajalliset. Lisäksi perustamissopimuksen velvoitteissa säädetään, että kalastusmahdollisuuksia koskevien ehdotusten laatiminen kuuluu komission yksinomaisen aloiteoikeuden piiriin.

Komission näkemykset toimenpiteistä, jotka koskevat meriympäristön hoitoa muissa kuin kalastukseen liittyvissä kysymyksissä on esitetty tiedonannossa ”Kohti meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevaa strategiaa” (3). Komissio aikoo muun muassa laatia meriympäristöä koskevan politiikan, jossa määritellään tavoitteet ja toimenpiteet meriympäristöjä koskevista hyvistä toimintatavoista, saastumisen vähentäminen ja meriliikenteen käytäntöjen asianmukainen hallinta mukaan luettuina.

---

(1)  Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2369/2002 (EYVL L 358, 31.12.2002).

(2)  EUVL C 47, 27.2.2003.

(3)  KOM(2002) 539 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/519 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/519

---

(2004/C 84 E/0595)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4069/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan meriturvallisuiisvirasto

Eurooppa-neuvosto on viimeinkin päättänyt, minne Euroopan meriturvallisuusvirasto sijoitetaan.

Päätöksen mukaan virasto sijoitetaan Lissaboniin, mikä on tervetullutta, kun otetaan huomioon Lissabonin maantieteellinen sijainti ja palveluiden taso. Huomionarvoisia ovat myös Portugalin laajat merialueet sekä mantereella että Azoreilla ja Madeiralla. Näillä sijaitsevia tärkeitä merikäytäviä hyödyntäen hoidetaan transatlanttista liikennettä Pohjois- ja Etelä-Atlantin sekä Pohjois-Euroopan ja Välimeren välillä.

Päätös viivästyi kuitenkin erinäisistä poliittisista tekijöistä johtuen liikaa, ja se on pikaisesti pantava täytäntöön.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Milloin komissio aikoo saattaa viraston sijoittamisen päätökseen, ja milloin Euroopan meriturvallisuus-virasto alkaa toimia Lissabonissa täydellä teholla? Onko komissiolla jo lopullista sijoittamista koskeva aikataulu? |
| --- | --- |

—

Milloin komissio aikoo saattaa viraston sijoittamisen päätökseen, ja milloin Euroopan meriturvallisuus-virasto alkaa toimia Lissabonissa täydellä teholla? Onko komissiolla jo lopullista sijoittamista koskeva aikataulu?

| — | Miten suuri henkilökunta tulee viraston käyttöön? Onko henkilökuntaa jo palkattu? Mitä menetelmiä ja aikataulua on noudatettu? |
| --- | --- |

—

Miten suuri henkilökunta tulee viraston käyttöön? Onko henkilökuntaa jo palkattu? Mitä menetelmiä ja aikataulua on noudatettu?

| — | Mitä määritellyn tehtäväluettelon mukaisia tehtäviä Euroopan meriturvallisuusvirastolle ja sen johtajille pääasiassa annetaan, kun se alkaa toimia täydellä teholla? |
| --- | --- |

—

Mitä määritellyn tehtäväluettelon mukaisia tehtäviä Euroopan meriturvallisuusvirastolle ja sen johtajille pääasiassa annetaan, kun se alkaa toimia täydellä teholla?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio on tyytyväinen päätökseen, jonka jäsenvaltioiden edustajat tekivät valtioiden tai hallitusten päämiesten tasolla joulukuussa 2003 ja jossa Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) sijaintipaikaksi vahvistettiin Lissabon. Ennen päätöksen tekemistä komission oli 27. kesäkuuta 2002 annetun parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1406/2002 (1) 23 artiklan mukaisesti aloitettava viraston toiminta tilapäisesti omissa tiloissaan Brysselissä. Virasto toimii siis jo tilapäisessä sijaintipaikassaan, sen keskeinen henkilöstö on rekrytoitu ja vuoden 2004 työohjelmaa toteutetaan parhaillaan.

Tarkkaa aikataulua viraston muutosta Lissaboniin ei ole vielä laadittu, mutta virasto neuvottelee asiasta parhaillaan Portugalin hallituksen kanssa. Muuttoaikatauluun vaikuttavat tietenkin sopivien tilojen valinta ja valmistelu sekä se, milloin hallinnolliset menettelyt nykyisen toimistoinfrastruktuurin ja henkilöstön siirtämiseksi Lissaboniin saadaan päätökseen.

Tammikuussa 2004 viraston palveluksessa oli 22 henkilöä (yksi virkamies, 13 väliaikaista toimihenkilöä ja kahdeksan ylimääräistä toimihenkilöä). Henkilöstön määrää lisätään helmikuussa 2004 seitsemällä kansallisella asiantuntijalla, neljällä väliaikaisella toimihenkilöllä ja kahdella ylimääräisellä toimihenkilöllä. Lisäksi valintaprosessi lisähenkilöstön palkkaamiseksi joihinkin marras- ja joulukuussa 2003 julkaistuihin avoimiin toimiin on käynnissä. Viraston henkilöstötaulukko vuodeksi 2004 sisältää laajentumisen jälkeen 55 tointa (viisi virkamiestä ja 50 väliaikaista toimihenkilöä). Vuotta 2004 koskevista viraston hallinto-määrärahoista on varauduttu rekrytoimaan myös kansallisia asiantuntijoita ja muutama ylimääräinen toimihenkilö. Kaikki hakemuspyynnöt ja työpaikkailmoitukset julkaistaan viraston perustamalla www-sivustolla (www.emsa.eu.int).

Virasto on laatinut vuodeksi 2004 kunnianhimoisen työohjelman, joka sisältää useimmat sille asetuksessa (EY) N:o 1406/2002 osoitetut tehtävät. Viraston työohjelma vuodeksi 2005 vahvistetaan hallintoneuvostossa lokakuussa 2004 edellä mainitun asetuksen 10 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 208, 5.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/520 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/520

---

(2004/C 84 E/0596)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4071/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Vielä vakaus- ja kasvusopimuksesta

Ranskan ja Saksan toistuvia vakaus- ja kasvusopimuksen rikkomuksia koskeva Ecofin-neuvoston tekemä valitettava päätös on aiheuttanut suuren julkisen kohun. Kohun kaikuja on jo kuultu asianmukaisesti Euroopan parlamentin keskusteluissa, ja komission todelliseen ajatusmaailmaan suhtaudutaan yhä hyvin uteliaasti ja hieman hämmentyneestikin.

Toisaalta julkisissa puheenvuoroissa on muistettu toistuvasti puheenjohtaja Prodin lausunnot, kun hän noin vuosi sitten piti Le Mondelle antamassaan haastattelussa vakaus- ja kasvusopimusta ”typeränä”, sekä näiden lausuntojen aiheuttama polemiikki.

Toisaalta taas ei tiedetä, viekö komissio asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi vai ei. Heti Ecofin-neuvoston päätöksen jälkeen puheenjohtaja Prodin ja komissaari Solbes Miran ajatuksiin viitaten levisivät huhut, joiden mukaan komissio reagoisi vakaasti ja päättäväisesti ja tekisi niin. Myöhemmin uutisoitiin, että vastakkaiseen suuntaan olisi voimakkaita paineita etenkin Saksan ja Itävallan taholta, minkä jälkeen asiaa koskevat uutiset loppuivat.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Katsooko komissio, että ranskalaiselle sanomalehdelle annetut julkiset lausunnot vakaus- ja kasvusopimuksen ”typeryydestä” ovat vaikuttaneet jollakin tavalla Ranskan ja Saksan, niin sanottujen ”ranskalais-saksalaisen akselin” maiden, osoittamaan kunnioituksen puutteeseen? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että ranskalaiselle sanomalehdelle annetut julkiset lausunnot vakaus- ja kasvusopimuksen ”typeryydestä” ovat vaikuttaneet jollakin tavalla Ranskan ja Saksan, niin sanottujen ”ranskalais-saksalaisen akselin” maiden, osoittamaan kunnioituksen puutteeseen?

| — | Aikooko komissio viedä vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamatta jättämisen ja Ecofin-neuvoston ristiriitaisen päätöksen yhteisön tuomioistuimeen? Onko komissiota painostettu jollakin tavalla, jotta se ei toteuttaisi tätä aiettaan? Mitkä jäsenvaltiot ovat painostaneet? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio viedä vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamatta jättämisen ja Ecofin-neuvoston ristiriitaisen päätöksen yhteisön tuomioistuimeen? Onko komissiota painostettu jollakin tavalla, jotta se ei toteuttaisi tätä aiettaan? Mitkä jäsenvaltiot ovat painostaneet?

| — | Eikö komissio katso, että Ecofin-neuvoston tekemän päätöksen kaltaiset päätökset aiheuttavat tulevaisuudessa sen, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ei noudateta? Jos asia on näin, eikä mitään tehdä, eikö sopimuksen noudattamatta jättämisestä tule valitettavasti sallittua? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että Ecofin-neuvoston tekemän päätöksen kaltaiset päätökset aiheuttavat tulevaisuudessa sen, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ei noudateta? Jos asia on näin, eikä mitään tehdä, eikö sopimuksen noudattamatta jättämisestä tule valitettavasti sallittua?

| — | Eikö komissio katso, että tämäntyyppiset asenteet viittaa siihen, että ”kahden nopeuden Euroopan” sijasta on olemassa ”kahden tason Eurooppa” — suurten ja pienten Eurooppa? Eivätkö tällaiset seikat vie Euroopan unionia täydellisen sekasorron partaalle? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että tämäntyyppiset asenteet viittaa siihen, että ”kahden nopeuden Euroopan” sijasta on olemassa ”kahden tason Eurooppa” — suurten ja pienten Eurooppa? Eivätkö tällaiset seikat vie Euroopan unionia täydellisen sekasorron partaalle?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio vahvisti 13. tammikuuta 2004 kolmiosaisen strategian, jolla selkeytetään ja parannetaan talouspolitiikan koordinointia ja valvontaa 25. marraskuuta 2003 annettujen Ecofin-neuvoston päätelmien mukaisest (1).

Strategian perusteella komissio jatkaa kaikkien jäsenvaltioiden talous- ja finanssipolitiikan valvontaa EY:n perustamissopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Se valvoo jatkossakin liiallisten alijäämien kehitystä jäsenvaltioissa ja perustaa suosituksensa vankkaan taloudelliseen analyysiin ja yhdenvartaisen kohtelun periaatteeseen.

Strategian toisen osan mukaan komissio tekee talous- ja rahaliitosta (EMU) ensimmäisten viiden vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella ehdotuksia talous- ja työllisyyspoliittisen hallintomallin kehittämiseksi. Osan aloitteesta muodostavat uudistukset, joilla edistetään vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamista.

Perussopimusten vaalijana komissio pyrkii parantamaan talous- ja rahaliittoa koskevien perustamissopimuksen määräysten soveltamiseen liittyvää oikeusvarmuutta ja ennakoitavuutta. Neuvosto esitti päätelmiä, jotka eivät sido jäsenvaltioita oikeudellisesti, eikä tehnyt täsmällisiä oikeusvaikutuksia aiheuttavia päätöksiä. Tästä syystä komissio on päättänyt viedä neuvoston päätelmät Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen käsiteltäviksi.

---

(1)  Lehdistötiedote IP/04/35.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/521 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/521

---

(2004/C 84 E/0597)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4076/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Mäntyjen laaja kuivuminen Kreikassa

Monilla Kreikan alueilla, myös Attikan alueella, on laajalti havaittavissa mäntyjen kuivumista. Julkisuuteen tulleiden tietojen mukaan tämä kuivuminen johtuu todennäköisesti, joko suoraan tai välillisesti, hunajaa tuottavasta mäntyjen tuhohyönteisestä (Marchalina Hellenica). Tämä hyönteinen tuottaa mesikastetta, joka puolestaan on mäntyhunajan raaka-ainetta.

Viime vuosina tämä hyönteinen on levinnyt laajemmalti, kun sitä on istutettu suureen määrään mäntyjä, koska se on tärkeä mehiläishoidon kannalta. Tätä toimenpidettä on vielä rahoitettu noin 2 miljoonalla eurolla yhteisön toisesta tukikehyksestä maatalousministeriön kautta.

Marchalina Hellenica -hyönteisen valtaamien mäntyjen kuivumista esiintyy niin laajalti, että ilmiö on melko merkittävä ja uhkaa aiheuttaa katastrofin männiköissä monilla Kreikan alueilla. Tätä taustaa vasten kysyn komissiolta:

| 1. | Onko saatavilla tieteellisiä tietoja niistä vaikutuksista, joita tämän hyönteisen laajemmalla, mäntyihin siirrostamisen kautta aikaansaadulla leviämisellä on ollut? Onko Marchalina Hellenica -hyönteisen mäntyihin siirrostamisen menetelmä käytössä muissa Euroopan maissa mäntyhunajan tuotannossa? |
| --- | --- |

1.

Onko saatavilla tieteellisiä tietoja niistä vaikutuksista, joita tämän hyönteisen laajemmalla, mäntyihin siirrostamisen kautta aikaansaadulla leviämisellä on ollut? Onko Marchalina Hellenica -hyönteisen mäntyihin siirrostamisen menetelmä käytössä muissa Euroopan maissa mäntyhunajan tuotannossa?

| 2. | Voiko komissio rahoittaa tutkimusta, jotta mäntyjen kuivumisilmiö selvitettäisiin perinpohjaisesti ja olisi mahdollista ryhtyä asianmukaisiin toimiin tämän suuria mäntymetsäalueita Kreikassa tuholla uhkaavan ilmiön saamiseksi hallintaan ja sen torjumiseksi sekä sen tieteelliseksi todentamiseksi, onko Marchalina Hellenica -hyönteinen vastuussa kuivumisesta vai ei? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio rahoittaa tutkimusta, jotta mäntyjen kuivumisilmiö selvitettäisiin perinpohjaisesti ja olisi mahdollista ryhtyä asianmukaisiin toimiin tämän suuria mäntymetsäalueita Kreikassa tuholla uhkaavan ilmiön saamiseksi hallintaan ja sen torjumiseksi sekä sen tieteelliseksi todentamiseksi, onko Marchalina Hellenica -hyönteinen vastuussa kuivumisesta vai ei?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

| 1. | Kreikan maatalousministeriö järjesti 15. lokakuuta 2003 työpajan, jossa kutsutut asiantuntijat keskustelivat erityisesti Attikan alueella viime aikoina esiintyneestä mäntyjen kuivumisesta. Työpajassa päädyttiin siihen, että Marcalina hellenica -lajin levinneisyyden ja mäntypuiden kuivumisen välillä ei ole suoraa syy- ja seuraussuhdetta, vaan kuivuminen on mm. ilmastotekijöiden välillistä seurausta. Komission tietojen mukaan M. hellenicaa on istutettu mäntymetsiin ainoastaan Kreikassa ja Turkissa. |
| --- | --- |

1.

Kreikan maatalousministeriö järjesti 15. lokakuuta 2003 työpajan, jossa kutsutut asiantuntijat keskustelivat erityisesti Attikan alueella viime aikoina esiintyneestä mäntyjen kuivumisesta. Työpajassa päädyttiin siihen, että Marcalina hellenica -lajin levinneisyyden ja mäntypuiden kuivumisen välillä ei ole suoraa syy- ja seuraussuhdetta, vaan kuivuminen on mm. ilmastotekijöiden välillistä seurausta. Komission tietojen mukaan M. hellenicaa on istutettu mäntymetsiin ainoastaan Kreikassa ja Turkissa.

| 2. | Lokakuun 15. päivänä 2003 pidetyssä työpajassa päätettiin, että kuivumisongelmaa ja M. hellenica -lajin käyttäytymistä mäntymetsissä on syytä tutkia enemmän. Koska ongelma ei ole EU:n laajuinen, ei EU:lla ole aikomuksia rahoittaa sitä koskevaa tutkimusta. |
| --- | --- |

2.

Lokakuun 15. päivänä 2003 pidetyssä työpajassa päätettiin, että kuivumisongelmaa ja M. hellenica -lajin käyttäytymistä mäntymetsissä on syytä tutkia enemmän. Koska ongelma ei ole EU:n laajuinen, ei EU:lla ole aikomuksia rahoittaa sitä koskevaa tutkimusta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/522 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/522

---

(2004/C 84 E/0598)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4079/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lintujen pyydystys Kyproksella

Birdlife International -järjestö väittää, että lintujen pyydystys Kyproksella tiheillä verkoilla ja liima-pyydyksillä on lisääntynyt 100 prosentilla viimeisen vuoden aikana maan hallituksen päinvastaisista vakuutteluista huolimatta.

Voiko komissio kertoa, onko muuttolintujen pyydystys mainituilla keinoilla vastoin EU:n lainsäädäntöä Kyproksen liittymisen jälkeen 1. toukokuuta 2004?

Jos näin on, onko komissio ilmoittanut Kyproksen hallitukselle, että rikkomismenettely voidaan aloittaa nopeasti, jos tilanne jatkuu samanlaisena liittymispäivän jälkeen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Tulevana jäsenvaltiona Kyproksen on 1. toukokuuta 2004 lähtien pantava täytäntöön lintudirektiivi (1) täysimittaisesti. Kyprokselle ei ole myönnetty asiassa siirtymäkautta, eikä Kypros ole pyytänyt erityisiä lievennyksiä. Lokakuussa 2003 Kypros antoi lait sekä lintu- että luontotyyppidirektiivin (2) saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Komissio tähdensi selkeästi liittymisneuvottelujen aikana, että tietyt lintujen pyydystyskeinot, kuten tiheiden verkkojen ja liimapyydysten käyttäminen, ovat lintudirektiivin vastaisia. Nämä käytännöt ovat laittomia Kyproksella, ja Kyproksen viranomaiset ovat vakuuttaneet ryhtyvänsä toimenpiteisiin kyseisen lain tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Komissio tarkkailee edelleen tilannetta ja Kyproksen edistymistä sen täyttäessä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyviä velvoitteitaan, ei ainoastaan lakien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä vaan myös niiden soveltamista ja täytäntöönpanoa. Mikäli ongelmia ilmenee, komissio etsii niihin ratkaisua yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa. Komissio vakuuttaa parlamentin jäsenelle, että se ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin taatakseen yhteisön ympäristölainsäädännön asianmukaisen soveltamisen jäsenvaltioissa.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979).

(2)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/522 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/522

---

(2004/C 84 E/0599)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0001/04

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(9. tammikuuta 2004)

Aihe:   Vatikaanivaltioon viedyille tuotteille myönnetty vientituki

Kysymyksissä P-3279/03 (1) ja E-3280/03 (1) on ilmoitettu väärin Vatikaanivaltioon viedyille tuotteille myönnetyn vientituen määrä, sillä CATS-tietokannasta (Clearance Audit Trail System) poimituissa tiedoissa (vastaus kysymykseen P-3202/02 (2)) ei ole eritelty, että kyse on kokonaismäärästä. Vatikaanivaltioon viedyille tuotteille myönnetyn vientituen oikea määrä ajanjaksolla 1998—2001 on 4 000 813,01 euroa.

Kysymyksen P-3279/03 vastausta ajatellen on kohdassad) esitetyt luvut ilmoitettava seuraavasti: tuen oikea kokonaismäärä on 321 711 242,39 euroa ja erittelemättömille tuotteille ja/tai mittayksiköille myönnetyn tuen osuus ei ole 15,13 prosenttia, vaan 30,26 prosenttia kokonaismäärästä.

Kysymykseen E-3280/03 antamassaan vastauksessa komissio toteaa, ettei se pidä kysymyksiä asianmukaisina, koska Vatikaanivaltioon viedyille tuotteille myönnetyn vientituen määrä on virheellinen. Tästä syystä kysymyksen esittäjä muistuttaa seuraavista seikoista:

| 1. | Kysymyksiin E-1477/03—E-1480/03 (3) annetussa täydentävässä vastauksessa todetaan seuraavaa:






  — | Yhteisöstä Vatikaanivaltioon vietävän naudanlihan, juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin määriä ei valvota erityisesti. Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä vaikuttaa kohtuulliselta. |
| --- | --- | --- |

1.

Kysymyksiin E-1477/03—E-1480/03 (3) annetussa täydentävässä vastauksessa todetaan seuraavaa:

—

Yhteisöstä Vatikaanivaltioon vietävän naudanlihan, juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin määriä ei valvota erityisesti. Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä vaikuttaa kohtuulliselta.

| — | Kun vientitukea saavia yhteisön maataloustuotteita viedään Vatikaanivaltioon, sen viranomaisten on todistettava, että nämä tuotteet saatetaan kulutukseen Vatikaanivaltion alueella tai Pyhän Istuimen toimielimissä ja virastoissa. |
| --- | --- |

—

Kun vientitukea saavia yhteisön maataloustuotteita viedään Vatikaanivaltioon, sen viranomaisten on todistettava, että nämä tuotteet saatetaan kulutukseen Vatikaanivaltion alueella tai Pyhän Istuimen toimielimissä ja virastoissa.

| — | Vatikaaniin vientituen avulla vietyjä tuotteita koskevien erityissäännösten osalta todettakoon, että asiassa sovelletaan Italian ja Vatikaanivaltion välistä tulliyleissopimusta sekä vientitukea koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Vatikaaniin vientituen avulla vietyjä tuotteita koskevien erityissäännösten osalta todettakoon, että asiassa sovelletaan Italian ja Vatikaanivaltion välistä tulliyleissopimusta sekä vientitukea koskevaa yhteisön lainsäädäntöä.

| 2. | Kohdassa d) todetaan, että Vatikaanivaltion ja Italian tasavallan välisiä suhteita säätelevän lateraa-nisopimuksen 11 artiklassa taataan, että Italian valtio ei millään tavalla puutu katolisen kirkon keskusyksikköjen toimintaan. |
| --- | --- |

2.

Kohdassa d) todetaan, että Vatikaanivaltion ja Italian tasavallan välisiä suhteita säätelevän lateraa-nisopimuksen 11 artiklassa taataan, että Italian valtio ei millään tavalla puutu katolisen kirkon keskusyksikköjen toimintaan.

Kysymyksen laatija toistaa kysymyksessä E-3280/03 esittämänsä pyynnön ja tiedustelee komissiolta:

| — | miksi jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon vietävän naudanlihan, juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin määriä ei valvota erityisesti? |
| --- | --- |

—

miksi jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon vietävän naudanlihan, juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin määriä ei valvota erityisesti?

| — | onko sillä luetteloa Vatikaanin ulkopuolella sijaitsevista Pyhän Istuimen toimielimistä ja virastoista, joihin tavaroita on viety? |
| --- | --- |

—

onko sillä luetteloa Vatikaanin ulkopuolella sijaitsevista Pyhän Istuimen toimielimistä ja virastoista, joihin tavaroita on viety?

| — | ovatko mitkään vientitukiin sovellettavien yhteisön säännösten rikkomukset sellaisia, joihin Italian valtio ei saa millään tavalla puuttua lateraanisopimuksen 11 artiklan perusteella? |
| --- | --- |

—

ovatko mitkään vientitukiin sovellettavien yhteisön säännösten rikkomukset sellaisia, joihin Italian valtio ei saa millään tavalla puuttua lateraanisopimuksen 11 artiklan perusteella?

| — | minkä arvioiden perusteella Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä vaikuttaa kohtuulliselta? |
| --- | --- |

—

minkä arvioiden perusteella Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä vaikuttaa kohtuulliselta?

Franz Fischienti komission puolesta antama täydentävä vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjalliseen kysymykseen P-3279/03 annettuun komission vastaukseen.

Komissio korostaa, että kirjalliseen kysymykseen P-3279/03 annetussa vastauksessa ilmoitettuja lukuja ei ollut vahvistettu (4), kuten kysyjä mainitsee tässä kirjallisessa kysymyksessä. Ajanjakson 1998—2001 tuen oikea kokonaismäärä eri määräpaikkojen osalta, Vatikaanivaltio mukaan luettuna, on 321711242,39 euroa.

9 066 774,47 euron summan osalta (kysyjän ilmoittaman 9 067116,01 euron asemesta) CATS-tietokanta ei sisällä mainintoja tuotteesta tai mittayksiköstä.

23 236 120,85 euron summan osalta (14173 353,56 euron asemesta) CATS-tietokanta ei sisällä tuotekoo-dia.

83 188 136,82 euron summan osalta (74115 436,13 euron asemesta) CATS-tietokanta ei sisällä mittayksikköä.

On kuitenkin täsmennettävä, että tukea ei makseta CATS-tietokannan perusteella. Tuen maksamisesta vastaavat kansalliset maksajavirastot, jotka noudattavat maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15. huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (5) säännöksiä.

CATS-tietokannan puuttuvia tietoja vastaava laskettu prosenttiosuus 30,26 % on koko ajanjakson (1998—2001) keskiarvo. Laadunvalvonnan huomattavan tehostamisen ansiosta puutteellisia tietoja sisältävien tietokenttien osuus laski varainhoitovuoden 1998 62,63 prosentista 6,77 prosenttiin varainhoitovuonna 2001 (6).

Komissio haluaa painottaa, että CATS-tietokanta suunniteltiin ja otettiin käyttöön valvontavälineeksi, eikä sen sisältämien tietojen perusteella suoriteta mitään maksuja.

Komissio haluaisi kiinnittää huomiota ilmeiseen käännösvirheeseen. Yhdistetyssä vastauksessa kirjallisiin kysymyksiin E-1477/03—E-1480/03 olisi pitänyt mainita ”sokerijuurikas” eikä ”naudanliha”, kuten vastauksen julkaistussa italiankielisessä toisinnossa virheellisesti esiintyi.

Edellä sanotun perusteella todetaan seuraavaa:

| — | Jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon suuntautuvaan, kyseistä määräpaikkaa varten vahvistetulla vientituella tapahtuvaan juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin vientiin sovelletaan tukea tai muita taloudellisia suorituksia saavien maataloustuotteiden viennin yhteydessä suoritettavasta valvonnasta 12. helmikuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 (7) mukaisesti pakollisia fyysisiä tarkastuksia, jotka kattavat vähintään viisi prosenttia viennin määrästä. Komission tietoon ei ole tullut sellaisia erityisongelmia, joiden perusteella olisi ollut syytä muuttaa jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon suuntautuvaan vientiin sovellettavaa tarkastuskäytäntöä. Jos kysyjällä on hallussaan todisteita mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista, häntä pyydetään toimittamaan ne komissiolle, joka vastaa sen jälkeen tilanteen asianmukaisesta seurannasta. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon suuntautuvaan, kyseistä määräpaikkaa varten vahvistetulla vientituella tapahtuvaan juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin vientiin sovelletaan tukea tai muita taloudellisia suorituksia saavien maataloustuotteiden viennin yhteydessä suoritettavasta valvonnasta 12. helmikuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/90 (7) mukaisesti pakollisia fyysisiä tarkastuksia, jotka kattavat vähintään viisi prosenttia viennin määrästä. Komission tietoon ei ole tullut sellaisia erityisongelmia, joiden perusteella olisi ollut syytä muuttaa jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon suuntautuvaan vientiin sovellettavaa tarkastuskäytäntöä. Jos kysyjällä on hallussaan todisteita mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista, häntä pyydetään toimittamaan ne komissiolle, joka vastaa sen jälkeen tilanteen asianmukaisesta seurannasta.

| — | Vatikaanin ulkopuolella sijaitsevien Pyhän Istuimen toimielinten ja virastojen luettelon osalta komissio kehottaa kysyjää tutustumaan lateraanisopimuksessa oleviin asiaa koskeviin mainintoihin. Lateraa-nisopimuksen teksti on sen ratifioinnista 27. toukokuuta 1929 annetun Italian lain nro 810 liitteenä. |
| --- | --- |

—

Vatikaanin ulkopuolella sijaitsevien Pyhän Istuimen toimielinten ja virastojen luettelon osalta komissio kehottaa kysyjää tutustumaan lateraanisopimuksessa oleviin asiaa koskeviin mainintoihin. Lateraa-nisopimuksen teksti on sen ratifioinnista 27. toukokuuta 1929 annetun Italian lain nro 810 liitteenä.

| — | Lateraanisopimus tehtiin Italian ja Pyhän Istuimen välillä vuonna 1929. Sen vuoksi se kuuluu Rooman sopimuksen 307 artiklan soveltamisalaan, joka koskee yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä ennen 1. tammikuuta 1958 tehtyjä sopimuksia. Yhteisön ja Italian välisiä suhteita säännellään voimassa olevan yhteisön oikeuden mukaan. |
| --- | --- |

—

Lateraanisopimus tehtiin Italian ja Pyhän Istuimen välillä vuonna 1929. Sen vuoksi se kuuluu Rooman sopimuksen 307 artiklan soveltamisalaan, joka koskee yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä ennen 1. tammikuuta 1958 tehtyjä sopimuksia. Yhteisön ja Italian välisiä suhteita säännellään voimassa olevan yhteisön oikeuden mukaan.

| — | Komission käsitys siitä, että Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä on kohtuullinen, perustuu Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin. Tässä yhteydessä on aiheellista viitata Euroopan tulliliiton (ECA) erityiskertomukseen nro 2/93 (8), jonka kohdassa 6.22 mainitaan seuraavaa: ”Vatikaanivaltion tullietuuksista pääsevät osallisiksi itse kaupunkivaltion vakinaiset asukkaat (noin 600 henkilöä) sekä henkilöt, jotka pysyvästi tai tilapäisesti asuvat muissa rakennuksissa (keskimäärin noin 20 000 henkilöä vuosittain opiskeluun, uskonnolliseen perehdyttämiseen, viranhoitoon jne. liittyvistä syistä). Myös Pyhän Istuimen virastojen ja Vatikaanivaltion hallinnon palveluksessa olevilla tai niiden maksamaa eläkettä nauttivilla Italian kansalaisilla ja heidän perheenjäsenillään on oikeus käyttää Vatikaanivaltion liikkeiden palveluja. Tällaisia henkilöitä arvioidaan olevan noin 12 000.” Voidaan päätellä, että nämä luvut ovat edelleen voimassa tai mahdollisesti jopa kasvaneet. Tällaiseen väestömäärään nähden ilmoitettuja lukuja voidaan pitää kohtuullisina. |
| --- | --- |

—

Komission käsitys siitä, että Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä on kohtuullinen, perustuu Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin. Tässä yhteydessä on aiheellista viitata Euroopan tulliliiton (ECA) erityiskertomukseen nro 2/93 (8), jonka kohdassa 6.22 mainitaan seuraavaa: ”Vatikaanivaltion tullietuuksista pääsevät osallisiksi itse kaupunkivaltion vakinaiset asukkaat (noin 600 henkilöä) sekä henkilöt, jotka pysyvästi tai tilapäisesti asuvat muissa rakennuksissa (keskimäärin noin 20 000 henkilöä vuosittain opiskeluun, uskonnolliseen perehdyttämiseen, viranhoitoon jne. liittyvistä syistä). Myös Pyhän Istuimen virastojen ja Vatikaanivaltion hallinnon palveluksessa olevilla tai niiden maksamaa eläkettä nauttivilla Italian kansalaisilla ja heidän perheenjäsenillään on oikeus käyttää Vatikaanivaltion liikkeiden palveluja. Tällaisia henkilöitä arvioidaan olevan noin 12 000.” Voidaan päätellä, että nämä luvut ovat edelleen voimassa tai mahdollisesti jopa kasvaneet. Tällaiseen väestömäärään nähden ilmoitettuja lukuja voidaan pitää kohtuullisina.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172.

(3)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 45.

(4)  Kirjalliseen kysymykseen P-3279/03 annetun vastauksen toinen kappale: ”Itse asiassa kaikki kysymyksessä mainitut luvut ovat epätarkkoja, eikä komissio näin ollen voi vahvistaa niitä. On epäselvää, miten ja mistä kysyjä on saanut kyseiset luvut”.

(5)  EYVL L 102, 17.4.1999.

(6)  CATS-tietokanta käynnistettiin vuonna 1998.

(7)  EYVL L 42, 16.2.1990.

(8)  EYVL C 347, 27.12.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/525 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/525

---

(2004/C 84 E/0600)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0011/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tunisin huippukokous ja maahanmuuttopolitiikka

Tunisissa järjestettiin 5. ja 6. joulukuuta 2003 viiden Välimeren alueella sijaitsevan EU:n jäsenvaltion ja liittyvän valtion sekä viiden Pohjois-Afrikan maan välinen huippukokous. Saatavilla olevien vähäisten lehtiuutisten perusteella keskustelujen keskeisimmät aiheet näyttävät olleen yhteistyön lujittaminen läntisen Välimeren alueella sekä Pohjois-Afrikasta Euroopan maihin suuntautuvat maahanmuuttovirrat, yksi yhteistyön tärkeimmistä motiiveista. Tampereen vuoden 1999 huippukokouksesta lähtien Euroopan unioni on pyrkinyt kehittämään yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. Yksittäisten jäsenvaltioiden maahanmuuttopolitiikasta säätämät lait poikkeavat kuitenkin huomattavasti toisistaan. Esimerkiksi Italia allekirjoitti heinäkuussa 2003 laittomien libyalaisten maahanmuuttajien suuren määrän takia Libyan kanssa kahdenvälisen sopimuksen — sovittuaan ensin asiasta Tunisian kanssa.

Voisiko komissio kertoa;

| 1. | mitä asioita sisältyi Tunisin huippukokouksen esityslistaan, |
| --- | --- |

1.

mitä asioita sisältyi Tunisin huippukokouksen esityslistaan,

| 2. | tehtiinkö kokouksessa päätöksiä yhteistyöstä unioniin suuntautuvien siirtolaisvirtojen hillitsemiseksi ja laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi mahdollisimman suuressa määrin, |
| --- | --- |

2.

tehtiinkö kokouksessa päätöksiä yhteistyöstä unioniin suuntautuvien siirtolaisvirtojen hillitsemiseksi ja laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi mahdollisimman suuressa määrin,

| 3. | käsiteltiinkö siellä ehdotuksia terrorismin uhan vähentämiseksi ja turvallisuuden parantamiseksi Välimeren maissa sekä Välimeren alueella sijaitsevien Afrikan maiden taloudellisten kehitysmahdollisuuksien parantamiseksi? |
| --- | --- |

3.

käsiteltiinkö siellä ehdotuksia terrorismin uhan vähentämiseksi ja turvallisuuden parantamiseksi Välimeren maissa sekä Välimeren alueella sijaitsevien Afrikan maiden taloudellisten kehitysmahdollisuuksien parantamiseksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | Koska Tunisissa järjestetty 5+5-huippukokous oli luonteeltaan epävirallinen, ei voida puhua varsinaisesta muodollisesta esityslistasta. Ehdotettuja keskustelunaiheita (joita käsiteltiin myös päätösjulistuksessa) olivat:






  — | Välimeren alueen turvallisuus ja vakaus |
| --- | --- | --- |

1.

Koska Tunisissa järjestetty 5+5-huippukokous oli luonteeltaan epävirallinen, ei voida puhua varsinaisesta muodollisesta esityslistasta. Ehdotettuja keskustelunaiheita (joita käsiteltiin myös päätösjulistuksessa) olivat:

—

Välimeren alueen turvallisuus ja vakaus

| — | alueellinen integraatio ja taloudellinen yhteistyö |
| --- | --- |

—

alueellinen integraatio ja taloudellinen yhteistyö

| — | siirtolaisuus |
| --- | --- |

—

siirtolaisuus

| — | kulttuurienvälinen vuoropuhelu |
| --- | --- |

—

kulttuurienvälinen vuoropuhelu

| — | EU:n uusi naapuruuspolitiikka. |
| --- | --- |

—

EU:n uusi naapuruuspolitiikka.

| 2. | Tämän valtion- ja hallitusten päämiesten välisen ensimmäisen huippukokouksen loppujulistuksella vahvistetaan aikaisempi, lokakuussa 2002 annettu läntisen Välimeren alueen siirtolaisuutta koskenut Tunisin ministerikokouksen julistus, joka mahdollisti ”tasapainoisen, integroidun ja kokonaisvaltaisen vuoropuhelun läntisen Välimeren maiden välillä järjestäytyneen ja ohjatun yhteistyön edistämiseksi siirtolaisuutta koskevissa maiden yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa”.
  Julistuksessa vahvistetaan päälinjat EU:n Välimeren-politiikalle, jossa itse asiassa toistuvat osana laajempaa Barcelonan prosessia järjestetyn Valencian konferenssin (huhtikuu 2002) tulokset. Näitä päälinjoja ovat:






  — | yleisen ja tasapainoisen siirtolaispolitiikan omaksuminen (laittoman maahanmuuton torjuntaa tulee edistää yhteisen kehityksen sekä henkilöiden ja työvoiman liikkuvuuden avulla) |
| --- | --- | --- |

2.

Tämän valtion- ja hallitusten päämiesten välisen ensimmäisen huippukokouksen loppujulistuksella vahvistetaan aikaisempi, lokakuussa 2002 annettu läntisen Välimeren alueen siirtolaisuutta koskenut Tunisin ministerikokouksen julistus, joka mahdollisti ”tasapainoisen, integroidun ja kokonaisvaltaisen vuoropuhelun läntisen Välimeren maiden välillä järjestäytyneen ja ohjatun yhteistyön edistämiseksi siirtolaisuutta koskevissa maiden yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa”.

Julistuksessa vahvistetaan päälinjat EU:n Välimeren-politiikalle, jossa itse asiassa toistuvat osana laajempaa Barcelonan prosessia järjestetyn Valencian konferenssin (huhtikuu 2002) tulokset. Näitä päälinjoja ovat:

—

yleisen ja tasapainoisen siirtolaispolitiikan omaksuminen (laittoman maahanmuuton torjuntaa tulee edistää yhteisen kehityksen sekä henkilöiden ja työvoiman liikkuvuuden avulla)

| — | maassa laillisesti oleskelevien siirtolaisten integroitumisen vahvistaminen sekä suojelemalla heidän oikeuksiaan (perheiden yhdistäminen, liikkuvuuden helpottaminen, tasapuolinen kohtelu jne.) että muistuttamalla heidän velvollisuuksistaan |
| --- | --- |

—

maassa laillisesti oleskelevien siirtolaisten integroitumisen vahvistaminen sekä suojelemalla heidän oikeuksiaan (perheiden yhdistäminen, liikkuvuuden helpottaminen, tasapuolinen kohtelu jne.) että muistuttamalla heidän velvollisuuksistaan

| — | laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjuminen yhteistoiminnan ja hajautetun yhteistyön keinoin (myös operationaalisella tasolla) ja koettamalla paremmin ymmärtää syitä muuttovirtoihin. |
| --- | --- |

—

laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjuminen yhteistoiminnan ja hajautetun yhteistyön keinoin (myös operationaalisella tasolla) ja koettamalla paremmin ymmärtää syitä muuttovirtoihin.

Algerissa järjestetään vuoden 2004 aikana siirtolaisasioista vastaavien ministerien kokous.

| 3. | Tunisissa 5. ja 6. joulukuuta 2003 järjestetyssä huippukokouksessa otettiin myönteisesti vastaan EU:n ehdotus uudesta naapuruuspolitiikasta. Sen avulla voidaan vahvistaa sitä kahdenvälistä ja alueellista politiikkaa, jota on jo toteutettu käytännön hankkeissa (muun muassa Marokon kanssa toteutettu ”rajatarkastusten hallinnointiohjelma” ja oikeus- ja sisäasioita koskeva alueellinen ohjelma), sekä tavoitetta toteuttaa maakohtaisesti räätälöityjä siirtolaisuuteen liittyviä toimenpiteitä tulevien toimintasuunnitelmien osana. Tunisin huippukokouksen tuloksena esitettiin myös toive läntisen Välimeren alueen käsittelemisestä tämän politiikan puitteissa strategisena alueena samoin kuin yhteisiin arvoihin perustuvana rauhan, vakauden, solidaarisuuden, vaurauden, vapauden ja oikeuden alueena.
  Lisäksi huippukokouksen osallistujavaltiot tuomitsivat jälleen kaikkinaisen terrorismin. Samoin ehdotettiin toteutettaviksi alueellisia suunnitelmia, joilla ohjattaisiin kunkin osapuolen toimenpiteitä, ja uudistettiin sitoumus panna täytäntöön terrorismin torjuntaan liittyvät yleissopimukset ja suositukset, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma N:o 1373. Terrorismia koskevan YK:n yleissopimuksen laatimiseen ja aihetta koskevan kansainvälisen konferenssin järjestämiseen liittyvien toiveiden lisäksi osallistujavaltiot ilmaisivat jälleen halunsa lujittaa turvallisuusyhteistyötä ja tiivistää yhteistyötä taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen alalla ennen kaikkea Maghrebiin kuuluvien arabimaiden liiton ja Euroopan unionin välillä. |
| --- | --- |

3.

Tunisissa 5. ja 6. joulukuuta 2003 järjestetyssä huippukokouksessa otettiin myönteisesti vastaan EU:n ehdotus uudesta naapuruuspolitiikasta. Sen avulla voidaan vahvistaa sitä kahdenvälistä ja alueellista politiikkaa, jota on jo toteutettu käytännön hankkeissa (muun muassa Marokon kanssa toteutettu ”rajatarkastusten hallinnointiohjelma” ja oikeus- ja sisäasioita koskeva alueellinen ohjelma), sekä tavoitetta toteuttaa maakohtaisesti räätälöityjä siirtolaisuuteen liittyviä toimenpiteitä tulevien toimintasuunnitelmien osana. Tunisin huippukokouksen tuloksena esitettiin myös toive läntisen Välimeren alueen käsittelemisestä tämän politiikan puitteissa strategisena alueena samoin kuin yhteisiin arvoihin perustuvana rauhan, vakauden, solidaarisuuden, vaurauden, vapauden ja oikeuden alueena.

Lisäksi huippukokouksen osallistujavaltiot tuomitsivat jälleen kaikkinaisen terrorismin. Samoin ehdotettiin toteutettaviksi alueellisia suunnitelmia, joilla ohjattaisiin kunkin osapuolen toimenpiteitä, ja uudistettiin sitoumus panna täytäntöön terrorismin torjuntaan liittyvät yleissopimukset ja suositukset, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma N:o 1373. Terrorismia koskevan YK:n yleissopimuksen laatimiseen ja aihetta koskevan kansainvälisen konferenssin järjestämiseen liittyvien toiveiden lisäksi osallistujavaltiot ilmaisivat jälleen halunsa lujittaa turvallisuusyhteistyötä ja tiivistää yhteistyötä taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen alalla ennen kaikkea Maghrebiin kuuluvien arabimaiden liiton ja Euroopan unionin välillä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/526 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/526

---

(2004/C 84 E/0601)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0015/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Omenanviljely

Voiko komissio ilmoittaa, sisältyykö EU:n lainsäädäntöön tai aiheutuuko siitä Britannian omenanviljelijöille rajoituksia sellaisten uusien omenatarhojen istuttamiselle, joissa kasvatetaan englantilaisia lajikkeita, erityisesti Cox-lajiketta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Markkinointivuosina 1990/1991-1992/1993, 1994/1995, 1995/1996 ja 1997/1998 omena-, päärynä-, persikka- ja nektariinipuiden raivauksesta maksettavan yhteisön tuen saajilta on edellytetty kirjallinen suostumus ”olla viidentoista vuoden ajan toisaalta istuttamatta ainoatakaan omena-, päärynä-, persikka-ja/tai nektariinipuuta, lukuun ottamatta omenasiiderin valmistusta varten viljeltyjä omenapuita ja päärynäsiiderin valmistusta varten viljeltyjä päärynäpuita, niille viljelmänsä aloille, joilla raivaustoimenpiteet suoritetaan, ja toisaalta laajentamatta viljelmällään olevia muita muiden omenapuiden kuin omenasiiderin valmistusta varten viljeltyjen omenapuiden sekä muiden päärynäpuiden kuin päärynäsiiderin valmistusta varten viljeltyjen päärynäpuiden, persikka- ja/tai nektariinipuiden viljelyaloja” (1). Tämä suostumus, jossa ei mainita nimeltä mitään syötäviksi tarkoitettuja omenalajikkeita, oli tarpeen, jotta raivaustoimenpiteillä olisi toivottu taloudellinen vaikutus ja jotta voitaisiin estää yhteisön varojen tuhlaaminen.

---

(1)  Ks. yhteisön omenan-, päärynän-, persikan- ja nektariinintuotannon tervehdyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/97 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2467/97 3 artiklan 2 kohta (EYVL L 341, 12.12.1997).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/527 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/527

---

(2004/C 84 E/0602)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0022/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Oikeuksiaan peräävien padanialaisten karjankasvattajien tukeminen

Komissio lienee yhtä mieltä siitä, että Padanian maito- ja juustoalan tuottajat kärsivät erityisen paljon nykyisistä maitokiintiöistä, sillä Italia on ainoa jäsenvaltio, jonka sisäinen kulutus on huomattavasti suurempi kuin myönnetyt tuotantokiintiöt.

Tietääkö komissio, että tämä epänormaali tilanne on aiheuttanut erittäin vakavia seurauksia Padanian karjankasvattajille, joista monet ovat viime päivinä keskeyttäneet työnsä ja protestoivat tiesuluin ja mielenosoituksin Milanossa ja Roomassa vaatien Italian hallitusta suojelemaan Padanian maidon ja juuston tuottajien oikeuksia Euroopan unionissa?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

On syytä muistaa, että neuvosto otti maitokiintiöt käyttöön vuonna 1984 maidon ja maitotuotteiden kysynnän ja tarjonnan välisen epätasapainon vähentämiseksi. Tuotantokiintiöitä ei ole jaettu maantieteellisen alueen kulutuksen perusteella, vaan yksittäisten tuottajien tietyn ajanjakson tuotannon perusteella. Tämä oli ainoa tapa välttää tuottajien epätasa-arvoinen kohtelu.

Komissio on huomannut, että kiintiöjärjestelmän käyttöönoton jälkeen Italialle myönnettyjä viitemääriä on korotettu huomattavasti, eli 19,6 prosenttia ajanjaksolla 1984—2004. Lähes kaikkien muiden jäsenvaltioiden kiintiöt ovat pysyneet samoina tai niitä on pienennetty.

Komissio toteaa, että maitokiintiöjärjestelmän ansiosta tuotantonäkymät ovat vakaat ja tuottajien tulot varmat, eikä järjestelmä estä unionin maidontuotannon rakenneuudistusta. Komissio on sitä mieltä, että järjestelmä on täysin tehokas, mikäli sitä sovelletaan täysimääräisesti ja asianmukaisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/527 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/527

---

(2004/C 84 E/0603)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0033/04

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Alueelliset palkkiot vääristämässä kilpailua

Neuvosto on antanut suoria tukijärjestelmiä koskevan uuden asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (1), jonka 5 luvun mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön alueelliset palkkiot. Tanska ja Saksa aikovatkin nähtävästi soveltaa mainittua järjestelmää.

| 1. | Mitä palkkioita hehtaaria kohden maksetaan alueilla, joissa järjestelmä otetaan käyttöön? Voiko komissio antaa samanlaisen pinta-alatukia koskevan selvityksen, joka perustuu uusien jäsenvaltioiden rinnastettaviin (väliaikaisiin) järjestelmiin? |
| --- | --- |

1.

Mitä palkkioita hehtaaria kohden maksetaan alueilla, joissa järjestelmä otetaan käyttöön? Voiko komissio antaa samanlaisen pinta-alatukia koskevan selvityksen, joka perustuu uusien jäsenvaltioiden rinnastettaviin (väliaikaisiin) järjestelmiin?

| 2. | Katsooko komissio, että järjestelmän suoma mahdollisuus viljellä tukialueella kasveja, jotka eivät kuulu suoran tuen piiriin, vahingoittaa reilua kilpailua ja johtaa yhteisön maatalouspolitiikan uudelleen-kansallistamiseen? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että järjestelmän suoma mahdollisuus viljellä tukialueella kasveja, jotka eivät kuulu suoran tuen piiriin, vahingoittaa reilua kilpailua ja johtaa yhteisön maatalouspolitiikan uudelleen-kansallistamiseen?

| 3. | Asetukseen (EY) N:o 1782/2003 sisältyvässä 60 artiklassa asetetaan rajoituksia vihannesten, hedelmien ja perunoiden viljelylle kyseisillä alueilla. Miten komissio aikoo valvoa näiden ”vapaiden viljelysten” tuotantoa? Mitä leikkauksia ja sakkoja määrätään tuottajille ja alueille, kun tosiasialliset kiintiöt ylitetään? |
| --- | --- |

3.

Asetukseen (EY) N:o 1782/2003 sisältyvässä 60 artiklassa asetetaan rajoituksia vihannesten, hedelmien ja perunoiden viljelylle kyseisillä alueilla. Miten komissio aikoo valvoa näiden ”vapaiden viljelysten” tuotantoa? Mitä leikkauksia ja sakkoja määrätään tuottajille ja alueille, kun tosiasialliset kiintiöt ylitetään?

| 4. | Mitä komissio aikoo tehdä, jotta voitaisiin säilyttää reilu kilpailu muiden suoraan tukijärjestelmään kuulumattomien puutarhakasvien ja maataloustuotteiden tuotannossa? |
| --- | --- |

4.

Mitä komissio aikoo tehdä, jotta voitaisiin säilyttää reilu kilpailu muiden suoraan tukijärjestelmään kuulumattomien puutarhakasvien ja maataloustuotteiden tuotannossa?

| 5. | Miten komissio katsoo voitavan sovittaa yhteen alueelliset palkkiot ja perustamissopimuksen mukaiset yhteisön maatalouspolitiikan periaatteet? |
| --- | --- |

5.

Miten komissio katsoo voitavan sovittaa yhteen alueelliset palkkiot ja perustamissopimuksen mukaiset yhteisön maatalouspolitiikan periaatteet?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

| 1. | Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 58 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisella tasolla tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltävänä vuonna 1. elokuuta saakka. Tässä vaiheessa komissio ei tarkkaan tiedä, minkälaisin ehdoin jäsenvaltiot soveltavat tilatukijärjestelmää alueellisella tasolla.
  Komissio ei voi tässä vaiheessa myöskään ilmoittaa uusille jäsenvaltioille odotettavissa olevan hehtaaria kohden maksettavan palkkion suuruutta. Siirtymävaiheen yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän palkkiot määritellään jakamalla suorien maksujen vuosittainen kokonaisbudjetti tukikelpoisella alalla. Jäsenvaltio-kohtaisia määrärahoja sen paremmin kuin tilatukijärjestelmän tukikelpoisia alueitakaan ei ole vielä määritelty. |
| --- | --- |

1.

Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 58 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisella tasolla tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltävänä vuonna 1. elokuuta saakka. Tässä vaiheessa komissio ei tarkkaan tiedä, minkälaisin ehdoin jäsenvaltiot soveltavat tilatukijärjestelmää alueellisella tasolla.

Komissio ei voi tässä vaiheessa myöskään ilmoittaa uusille jäsenvaltioille odotettavissa olevan hehtaaria kohden maksettavan palkkion suuruutta. Siirtymävaiheen yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän palkkiot määritellään jakamalla suorien maksujen vuosittainen kokonaisbudjetti tukikelpoisella alalla. Jäsenvaltio-kohtaisia määrärahoja sen paremmin kuin tilatukijärjestelmän tukikelpoisia alueitakaan ei ole vielä määritelty.

| 2. | Komissio ei katso, että tuotantomäärästä riippumaton tuki johtaisi epäreiluun kilpailuun maataloussektorilla tai että tällainen tuki johtaisi maatalouspolitiikan uudelleenkansallistamiseen. Sen sijaan tuen irrottaminen tuotannosta kannustaa maanviljelijöitä tuottamaan niitä viljelykasveja ja tuotteita, jotka parhaiten soveltuvat (paikallisiin) olosuhteisiin ja joilla on parhaat markkinointimahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.

Komissio ei katso, että tuotantomäärästä riippumaton tuki johtaisi epäreiluun kilpailuun maataloussektorilla tai että tällainen tuki johtaisi maatalouspolitiikan uudelleenkansallistamiseen. Sen sijaan tuen irrottaminen tuotannosta kannustaa maanviljelijöitä tuottamaan niitä viljelykasveja ja tuotteita, jotka parhaiten soveltuvat (paikallisiin) olosuhteisiin ja joilla on parhaat markkinointimahdollisuudet.

| 3. | Yllä mainitun neuvoston asetuksen 60 artiklassa määriteltyjä rajoituksia valvotaan menettelyllä, joka on vastaavanlainen kuin jo olemassa oleva tuotantoon sidottujen suorien maksujen valvontamenettely. |
| --- | --- |

3.

Yllä mainitun neuvoston asetuksen 60 artiklassa määriteltyjä rajoituksia valvotaan menettelyllä, joka on vastaavanlainen kuin jo olemassa oleva tuotantoon sidottujen suorien maksujen valvontamenettely.

| 4. | Puutarhakasvien tuotannolle on yleensä tyypillistä korkea tuottavuus hehtaaria kohden. Myös alueellisesti sovellettavan tilatukijärjestelmän piirissä suora tuki puutarhataloudelle on määrältään melko pientä. Näin ollen komissio ei odota sen vaikuttavan kilpailuun merkittävästi. Komissio kuitenkin tekee tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia korjatakseen markkinoilla ilmeneviä häiriöitä yllä mainitun asetuksen 60 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
  Uudistettu yhteinen maatalouspolitiikka luo yhteiset puitteet Euroopan monimuotoisen maataloussektorin tukemiseksi. Jäsenvaltioille puolestaan on jätetty välttämätön joustonvara niiden soveltaessa näitä yhteisiä puitteita erityisiin paikallisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

4.

Puutarhakasvien tuotannolle on yleensä tyypillistä korkea tuottavuus hehtaaria kohden. Myös alueellisesti sovellettavan tilatukijärjestelmän piirissä suora tuki puutarhataloudelle on määrältään melko pientä. Näin ollen komissio ei odota sen vaikuttavan kilpailuun merkittävästi. Komissio kuitenkin tekee tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia korjatakseen markkinoilla ilmeneviä häiriöitä yllä mainitun asetuksen 60 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

Uudistettu yhteinen maatalouspolitiikka luo yhteiset puitteet Euroopan monimuotoisen maataloussektorin tukemiseksi. Jäsenvaltioille puolestaan on jätetty välttämätön joustonvara niiden soveltaessa näitä yhteisiä puitteita erityisiin paikallisiin olosuhteisiin.

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/529 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/529

---

(2004/C 84 E/0604)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0048/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kalastuksenvalvontaviraston sijoittaminen Galiciaan

Brysselissä Italian puheenjohdon alaisuudessa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa päätettiin useiden erillisvirastojen sijaintipaikoista. Kalastuksenvalvontavirasto päätettiin sijoittaa Espanjaan.

Onko kyseinen virasto päätetty sijoittaa Vigoon, kuten Galician hallitus ja Galician tiedotusvälineet ovat antaneet ymmärtää?

Joidenkin tietojen mukaan viraston toiminnan aloittaminen on siirtynyt vuoteen 2005. Voiko komissio antaa tarkempia tietoja tästä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio on tyytyväinen, että Brysselissä 13. joulukuuta 2003 valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat tekivät päätöksen Euroopan unionin kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta. Päätöksen mukaan virasto sijoitetaan Espanjaan.

Komissiolla olevien tietojen mukaan vaikuttaisi siltä, että Espanjan hallitus toivoo voivansa sijoittaa kyseisen viraston Vigon kaupunkiin Galiciassa, mutta komissiolla ei ole tästä mitään virallista tietoa.

Komissio antaa maaliskuussa 2004 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen asetukseksi Euroopan unionin kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/529 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/529

---

(2004/C 84 E/0605)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0056/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Prodin lausunnot, joiden mukaan jonkin jäsenvaltion tai joidenkin jäsenvaltioiden olisi tehtävä aloite asioiden käsittelyn jouduttamiseksi tehostetun yhteistyön avulla, jos luonnosta EU:n perustuslaiksi ei hyväksytä

Tiedetään, että tehostettu yhteistyö joidenkin valtioiden välillä ei vahvista unionin demokratiaa, vaan vähentää yhteisten toimielinten merkitystä, ja että EU:n on todennäköisesti kuitenkin hyväksyttävä perustuslakiteksti valmistelukunnan ehdotusten mukaisesti. Mitä seurauksia saattaa olla komission puheenjohtajan Prodin äskettäin La Repubblica -lehdelle antamista lausunnoista, joissa hän vaikuttaa pitävän hallitusten välisen konferenssin epäonnistumista tosiasiana ja vaatii jonkun jäsenvaltion tai joidenkin jäsenvaltioiden tekevän aloitteen tehostetun yhteistyön käyttöönotosta asioiden käsittelyn jouduttamiseksi?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio toivoo, että hallitustenvälisen konferenssin perustuslakiluonnosta koskeva työ saadaan päätökseen mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2004 loppuun mennessä. Puheenjohtaja Romano Prodi on varoittanut julkisesti siitä, että jos perustuslakia ei saada aikaiseksi, eräät jäsenvaltiot saattavat haluta edetä Euroopan yhdentymisessä pidemmälle kuin nykyisissä perussopimuksissa on määritelty.

Huomautettakoon, että perussopimuksiin sisältyvä mahdollisuus tiiviimpään yhteistyöhön ei tee EU:n toimielimiä tarpeettomiksi; päinvastoin tällainen yhteistyö tapahtuu toimielinten tuella perussopimuksissa määriteltyjä menettelyjä ja keinoja hyödyntäen. Sen sijaan joidenkin jäsenvaltioiden läheisempi yhteistyö perussopimusten ulkopuolella ei luonnollisestikaan täyttäisi näitä kriteerejä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/530 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/530

---

(2004/C 84 E/0606)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/04

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Eläintensuojelusäännökset ja tukien maksaminen maatalousuudistuksen jälkeen

Naudankasvattajille tarkoitettujen tukien saamisen edellytyksenä on yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen voimaantulon jälkeen eläinten suojelun ja hyvinvoinnin perusvaatimusten noudattaminen. Niitä maataloustuottajia, jotka eivät noudata kyseisiä vaatimuksia, rangaistaan yleisten seuraamusten lisäksi suoria tukia vähentämällä.

Miten eläintensuojelusäännösten noudattamista valvotaan maatiloilla?

Miten eläintensuojelusäännösten noudattamisen vaatimusta ja tukien maksamista sovelletaan taistelu-eläinten kasvattajiin? He tienaavat elantonsa vuokraamalla eläimiä esimerkiksi härkätaisteluihin, joissa niitä kidutetaan tuntikausia esimerkiksi keihäänpistoin, sytyttämällä niiden sarvet tuleen tai ajamalla ne mereen. Aikooko komissio vähentää tällaisten yritysten tukia pysyvästi, koska on selvää, että yritykset eivät pysty noudattamaan eläinten suojelun ja hyvinvoinnin vähimmäisvaatimuksia toimintansa luonteen vuoksi?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Komission julkilausumassa, joka koski sopimusta yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta (neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003 (1)), ennakoidaan, että maanviljelijöiden valvonta sen suhteen, miten he noudattavat täydentäviä ehtoja koskevia velvoitteita, on tavallisesti niiden viranomaisten vastuulla, jotka tällä hetkellä valvovat asiaan liittyvien eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen noudattamista.

Tukien maksamisesta vastaava viranomainen soveltaa sanktioita näiden tarkastusten perusteella.

Komissio valmistelee parhaillaan tarvittavia yksityiskohtaisia sääntöjä aiheesta yllä mainitun julkilausuman mukaisesti.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003, joka hyväksyttiin syyskuussa 2003 parlamentin annettua siitä lausunnon, määrätään, että suoriin maksuihin sovelletaan 1. tammikuuta 2007 lähtien täydentäviä ehtoja, jotka liittyvät eläinten hyvinvointiin sekä erityisesti tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annettuun neuvoston direktiiviin 98/58/EY (2). Tätä direktiiviä ei kuitenkaan sovelleta härkätaisteluun käytettäviin eläimiin direktiivin 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, jonka mukaan sitä ei sovelleta ”kilpailuissa, näyttelyissä taikka kulttuuri- tai urheilutapahtumissa tai vastaavissa toiminnoissa käytettäviksi tarkoitetuttuihin eläimiin”. Lisäksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 6 artiklan 2 kohdassa määrätään, että tuen vähennyksiä tai tuen ulkopuolelle jättämisiä ”sovelletaan ainoastaan, jos noudattamatta jättäminen liittyy seuraaviin asioihin: a) maataloustoiminta tai b) tilan maatalousmaa ...” Niinpä kyseisten eläinten saama kohtelu härkätaisteluareenalla on täysin näiden kummankin asetuksen soveltamisalan ulkopuolella.

Komission tiedossa ei myöskään ole, että mahdollisesti härkätaisteluun käytettävien härkien, silloin kun niitä kasvatetaan maatiloilla, kohtelu olisi käytännössä huonompaa kuin eläinten, joita kasvatetaan toisiin tarkoituksiin.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä (EUVL L 270, 21.10.2003).

(2)  EYVL L 221, 8.8.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/531 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/531

---

(2004/C 84 E/0607)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0079/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Matkustamomiehistön lento- ja työajan rajoittamisehdotus — KOM(2002) 30

Voiko komissio esittää yhteenvedon siitä, miten neuvosto on suhtautunut komission ehdotukseen (1) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 (2) muuttamisesta? Koska se arvioi pääsevänsä neuvoston kanssa sopimukseen tästä asiasta? Miten se mahdollisesti aikoo muuttaa ehdotustaan?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Neuvosto ei ole vielä antanut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan ehdotukseen pohjautuvaa säädöstä. Asian käsittely on keskeytynyt, vaikka komissio on pyrkinyt edesauttamaan joulukuussa 2001 syntyneen tilanteen ratkeamista. Komissio on tietoinen siitä, ettei neuvosto ei ole halunnut ottaa huomioon Euroopan parlamentin syyskuussa 2002 ehdottamaa tarkistusta, joka koskee lentoajan rajoittamista, ja aikoo käynnistää säädöksen käsittelyn uudelleen antamalla piakkoin muutetun ehdotuksen, jossa parlamentin tarkistus on otettu huomioon.

---

(1)  KOM(2002) 30 - EYVL C 227 E, 24.9.2002, s. 1.

(2)  EYVL L 373, 31.12.1991, s. 4.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/531 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/531

---

(2004/C 84 E/0608)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0094/04

esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistaminen

Komissio hyväksyi 18. marraskuuta 2003 joukon lainsäädäntöehdotuksia tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamiseksi. Kyseisiin ehdotuksiin sisältyy nykyisen yhteisen markkinajärjestelyn purkaminen ja kaikkien tupakantuotannolle Euroopan unionissa maksettavien tukien asteittainen lakkauttaminen.

Koska tukien lakkauttaminen merkitsee koko Euroopan unionin tupakantuotannon loppumista, alan jalostusyrityksille ei jää muuta vaihtoehtoa kuin hankkia raaka-aineensa ulkomailta. Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen:

| — | katsooko se, että tupakanviljelyn asteittaisesta lopettamisesta joillakin Euroopan unionin alueilla aiheutuvat sosioekonomiset ongelmat tulevat kuitatuiksi sillä, että tupakoinnin torjunnan alalla saavutetaan edistystä; |
| --- | --- |

—

katsooko se, että tupakanviljelyn asteittaisesta lopettamisesta joillakin Euroopan unionin alueilla aiheutuvat sosioekonomiset ongelmat tulevat kuitatuiksi sillä, että tupakoinnin torjunnan alalla saavutetaan edistystä;

| — | katsooko se olevan ristiriitaista, että toisaalta Euroopan unionin tupakantuotanto ajetaan alas ja toisaalta ei laadita minkäänlaisia suojatoimia tupakan tuontia varten; |
| --- | --- |

—

katsooko se olevan ristiriitaista, että toisaalta Euroopan unionin tupakantuotanto ajetaan alas ja toisaalta ei laadita minkäänlaisia suojatoimia tupakan tuontia varten;

| — | katsooko se, että Euroopan unionin tupakantuotannon alasajo on tarkoituksenmukaista, vaikka tupakointi on edelleen laillista ja vaikka tupakalla on vahvasti kysyntää markkinoilla? |
| --- | --- |

—

katsooko se, että Euroopan unionin tupakantuotannon alasajo on tarkoituksenmukaista, vaikka tupakointi on edelleen laillista ja vaikka tupakalla on vahvasti kysyntää markkinoilla?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Raakatupakka-alan uudistuksen tarkoituksena ei ole ajaa unionin tupakantuotantoa alas, kuten arvoisa parlamentin jäsen väittää.

Uudistuksen tarkoituksena on korvata tuotetuki tuottajille maksettavalla tulotuella, kuten on sovittu kaikkien tuotteiden osalta kesäkuun 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksessa. Suurin osa raakatupakan tuottajista saa edelleen saman tuen kuin tällä hetkellä, ilman että he olisivat sidottuja tupakan tuottamiseen, mutta jatkossakin on mahdollista tuottaa tupakkaa laillisesti, jos tuottajat haluavat tehdä niin.

Tupakka-alan kokonaisbudjetti pysyy samana, ja se osa, jota ei makseta tuottajille tuotantoon sidottuna tai tuotannosta irrotettuna tukena, siirretään rahoituskehykseen, jota käytetään jäsenvaltioissa, joissa kehykseen osoitettavat varat kerätään. Kehyksen varoja hallinnoidaan maaseudun kehittämistä koskevan lainsäädännön mukaisesti ja koska niitä käytetään infrastruktuurin parantamiseen tupakantuotantoalueilla ja sellaisten tuottajien tukemiseen, jotka haluavat siirtyä muihin tuotteisiin tai muuhun taloudelliseen toimintaan, niillä voidaan helpottaa tupakanviljelyalueiden sosioekonomisia ongelmia.

Koska komissio ei ole kieltämässä tupakan tuotantoa, tupakkatuotteiden maahantuonti pysyy laillisena, eikä komissio aio toteuttaa minkäänlaisia toimenpiteitä tupakan maahantuonnin estämiseksi.

Mitä tulee tupakoinnin torjuntaan, voidaan sanoa, että vaikkei tuotekohtaisten tukien poistaminen välttämättä suoraan vaikuta tupakoinnin kulutukseen lyhyellä aikavälillä, kuten komission laajennetussa vaikutustenarviointiraportissa todettiin, on selvää, että EU:n politiikan on oltava johdonmukaisempaa kansanterveyspolitiikan tavoitteiden kanssa EU:n kansalaisten luottamuksen säilyttämiseksi, ja komissio jatkaa kampanjoita, joiden avulla on tarkoitus parantaa kansalaisten tietoa kaikenlaisen tupakoinnin muotojen haittavaikutuksista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/532 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/532

---

(2004/C 84 E/0609)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0099/04

esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (NI), Marco Cappato (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Lucio Manisco (GUE/NGL), Mario Borghezio (NI), Roberto Bigliardo (UEN), Luisa Morgantini (GUE/NGL), Carlo Fatuzzo (PPE-DE), Giovanni Fava (PSE), Marco Pannella (NI), Generoso Andria (PPE-DE), Vitaliano Gemelli (PPE-DE), Gianfranco Dell'Alba (NI), Sebastiano Musumeci (UEN), Pasqualina Napoletano (PSE), Amalia Sartori (PPE-DE), Giovanni Pittella (PSE), Mariotto Segni (UEN), Luigi Cocilovo (PPE-DE), Walter Veltroni (PSE), Giorgio Ruffolo (PSE), Raffaele Costa (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Paolo Pastorelli (PPE-DE), Adriana Poli Bortone (UEN), Fiorella Ghilardotti (PSE), Giovanni Procacci (ELDR), Claudio Martelli (ELDR), Mauro Nobilia (UEN), Antonio Mussa (UEN), Renato Brunetta (PPE-DE) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Myanmar

Lehtitietojen mukaan Myanmaria hallitseva sotilasjuntta, jota johtaa kenraali Khin Nyunt, on tuominnut kuolemaan First Eleven -urheilulehden päätoimittajan, 37-vuotiaan Zaw Thet Htwen.

Zaw Thet Htwetä sekä hänen kollegojaan syytetään ryhtymisestä salaliittoon maata diktaattorin ottein hallitsevan johtavan eliitin murhaamiseksi. Toimittajat pidätettiin ilman minkäänlaista virallista määräystä, ja heidän oikeudenkäyntinsä järjestettiin ilman painostuksesta vapaiden ja riippumattomien asianajajien apua sekä ilman kansainvälisten tarkkailijoiden läsnäoloa, joka olisi voinut taata oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin tai ainakin sellaisen, joka olisi noudattanut edes alkeellisimpia oikeuden periaatteita. Zaw Thet Htwe ja kahdeksan muuta toimittajaa on tuomittu kuolemaan, ja heitä pidetään vangittuina erityisvankilassa.

Syytetyt ovat vastuussa ainoastaan siitä, että he ovat arvostelleet kenraali Khin Nyuntin johtamaa hallintoa ja tuoneet esiin virheet, väärinkäytökset ja loukkaukset, joista Myanmarin kansa on jo aivan liian pitkään joutunut kärsimään. Diktatorisen järjestelmän johtajat ovat vuosien mittaan tuhlanneet useiden miljoonien dollarien arvosta kansainvälisiä avustuksia, jotka on tarkoitettu urheilutilojen rakentamiseen ja korjaamiseen, urheiluvälineiden ja peliasujen hankkimiseen sekä jalkapalloilun edistämiseen Myanmarissa.

Ylläpitääkseen nykyistä korruptoitunutta ja kaikkien demokratian perusperiaatteiden vastaista sortojärjes-telmää sotilasjuntta kahmii itselleen myös urheiluun tarkoitetut varat ilman, että pienintäkään osaa niistä osoitettaisiin niiden varsinaiseen tarkoitukseen.

Käytännössä korruptoituneen järjestelmän arvostelu tai siitä puhuminen kielteiseen sävyyn katsotaan salaliitoksi valtiota vastaan, ja siitä on rangaistuksena kuolemantuomio.

Aikooko komissio toimivaltansa puitteissa ryhtyä toimiin, jotta kuolematuomiota lykättäisiin ja että se lopulta peruttaisiin, jolloin pelastettaisiin yhdeksän kuolemaantuomitun henki ja turvattaisiin sivilisaation ja demokratian kaikkein perustavanlaatuisimmat periaatteet, joita on Euroopan unionin normien mukaan sovellettava demokraattisen valtion kaikkiin kansalaisiin?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Komissio on edelleen syvästi huolissaan Zaw Thet Htwaylle ja kahdeksalle hänen kollegalleen 28. marraskuuta 2003 annetuista kuolemanrangaistuksista, kuten 31. joulukuuta 2003 kuolemanrangaistuksesta Myanmarissa annetussa EU:n julkilausumassa todettiin.

Komissio ja koko EU ovat asettaneet tavoitteekseen yleismaailmallisen kuolemanrangaistuksen poistamisen. Tätä varten annettiin erityiset kuolemanrangaistusta koskevat EU:n suuntaviivat vuonna 1998. Näiden suuntaviivojen mukaisesti kuolemanrangaistusta käyttävien valtioiden olisi noudatettava tiettyjä vähimmäisvaatimuksia. Yksi näistä vaatimuksista on, että valtioiden on annettava menettelylliset takeet rehellisen oikeudenkäynnin järjestämisestä.

Komissio seuraa jatkossakin erittäin tiiviisti tätä tapausta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisia jatkotoimia silmällä pitäen.

Yhteisö rahoittaa eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) mukaisesti komission ja koko EU:n poliittista sitoutumista yleismaailmalliseen kuolemanrangaistuksen poistamiseen. Kuolemanrangaistuksen poistaminen on nimetty yhdeksi tämän aloitteen neljästä keskeisestä toiminta-alasta. Näin ollen komissio voi rahoittaa hankkeita, joiden tavoitteena on jakaa tietoa kansalaisille ja oikeuslaitokselle kuolemanrangaistuksen säilyttämistä kannattavissa valtioissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/533 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/533

---

(2004/C 84 E/0610)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0102/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Vesimaksut

Onko komission mielestä nykyisen yhteisön lainsäädännön ja saastuttaja maksaa -periaatteen mukaista, että vedenkulutuksesta maksetaan kokonaan tai osittain suhteessa kulutuksen määrään?

Jos komission mielestä asia on näin, voisiko komissio esittää asianomaiset perusteet voimassa olevasta yhteisön lainsäädännöstä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Yhteisö on uudistanut perusteellisesta vesipolitiikkansa rakenteet vesipuitedirektiivillä (1). Yksi direktiivin olennaisimmista tekijöistä on periaate ympäristötavoitteiden tukemisesta taloudellisilla välineillä, erityisesti sellaisella veden hinnoittelulla, johon sisältyvät kustannukset.

Vuoteen 2010 mennessä jäsenvaltioiden on taloudellisten analyysien ja kansalaisten ja osakkaiden osallistumisen pohjalta varmistettava erilaisten vesipalvelujen sopiva hinnoittelu, johon sisältyy kustannusten kattamisen periaate.

Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on sovittuun aikaan mennessä varmistettava, että

| — | veden hinnoittelupolitiikka tarjoaa käyttäjille riittävät kannustimet vesivarojen tehokkaaseen käyttämiseen ja siten edistää direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

—

veden hinnoittelupolitiikka tarjoaa käyttäjille riittävät kannustimet vesivarojen tehokkaaseen käyttämiseen ja siten edistää direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamista;

| — | veden käytön eri sektorit, jaoteltuina ainakin teollisuuteen, kotitalouksiin ja maatalouteen, osallistuvat riittävästi vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamiseen, käyttäen perusteena vuoden 2004 loppuun mennessä tehtävää taloudellista analyysiä ja ottaen huomioon pilaaja maksaa -periaatteen. |
| --- | --- |

—

veden käytön eri sektorit, jaoteltuina ainakin teollisuuteen, kotitalouksiin ja maatalouteen, osallistuvat riittävästi vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamiseen, käyttäen perusteena vuoden 2004 loppuun mennessä tehtävää taloudellista analyysiä ja ottaen huomioon pilaaja maksaa -periaatteen.

Veden hinnoittelua koskevat yksityiskohdat ovat yllä mainittujen puitteiden rajoissa jäsenvaltioiden vastuulla. Tässä yhteydessä jäsenvaltioilla on harkintavaltaa kustannusten kattamisen periaatetta soveltaessaan, ottaen huomioon kattamisen yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset samoin kuin kyseisen alueen tai alueiden maantieteelliset ja ilmastolliset olosuhteet. Kustannusten kattamisen periaate ei estä rahoittamasta erityisiä toimenpiteitä, kuten esimerkiksi ennalta ehkäiseviä tai korjaavia toimenpiteitä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/534 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/534

---

(2004/C 84 E/0611)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0103/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kotitalouskäyttöön tarkoitettu vesi

Voiko komissio ilmoittaa, onko yhteisön lainsäädännössä mitään suoria tai epäsuoria viittauksia kotitalouskäyttöön tarkoitetun veden paineen vähimmäisrajoihin, joita olisi noudatettava?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Yhteisön ympäristölainsäädännössä ei ole mainintaa kotitalouskäyttöön tarkoitetun veden paineen vähimmäisrajoista.

Vuoden 1998 juomavesidirektiivissä (1) on määritelty selkeästi ja sitovasti hanasta tulevaa kotitalouskäyttöön tarkoitettua juomavettä koskevat vaatimukset.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/535 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/535

---

(2004/C 84 E/0612)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0105/04

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kreikan hallituksen outo taktiikka pörssin suhteen

Professori Prokopis Pavlopoulosin, Uusi Demokratia -puolueen parlamenttiedustajan julkisesti esittämien (12. tammikuuta 2004) valitusten mukaan Kreikan hallitus on laillistamassa kaksi pörssin toimintaan liittyvää rikosta, nimittäin osakekurssien manipuloinnin ja luottamuksellisten tietojen väärinkäytön. Tätä järjestelyä ajetaan uuden pääomalain säätämisen yhteydessä. Asiaa koskeva lakiehdotus on esitetty Kreikan parlamentille ja siinä säädetään rikosluokituksen poistamisesta edellä mainituilta kahdelta rangaistavalta teolta. Tähän asti sekä osakekurssien manipulointi (Kreikan laki nro 1969/91, 72 §) että luottamuksellisten tietojen väärinkäyttö (laki nro 1806/88, 30 § ja presidentin asetus 53/92, 2 ja 3§) ovat olleet rikoksia. On syytä panna merkille, että Kreikassa tapahtui suurin Euroopassa viime vuosina havaittu pääomien menetys, kun Ateenan arvopaperipörssin indeksi romahti ja sen seurauksena 1,5 miljoonaa kreikkalaista menetti yhteensä arviolta 100 miljardia euroa.

Onko osakekurssien manipuloinnin ja luottamuksellisten tietojen väärinkäytön laillistaminen yhteisön lainsäädännön mukaista? Missä muussa unionin jäsenvaltiossa on tapahtunut vastaava pääomien menetys pörssissä? Mitä rangaistuksia määrättiin, ja keille, vastaavissa tapauksissa muissa unionin 14:ssä jäsenvaltiossa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen tietojen mukaan Kreikan hallitus aikoo lopettaa sekä markkinoiden manipuloinnin että sisäpiirikauppojen rangaistavuuden. Jos Kreikan parlamentti hyväksyy uuden pääomamarkkinoita koskevan lain, näitä kahta rikkomista ei enää katsottaisi rikoksiksi.

Markkinoiden manipuloinnin ja sisäpiirikauppojen rangaistavuuden lopettamisen osalta voidaan todeta, että jäsenvaltioiden on parhaillaan saatettava direktiivi 2003/6/EY (1) (jäljempänä ”markkinoiden väärinkäyttöä koskeva direktiivi”) osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta se voidaan pannan täytäntöön 12. lokakuuta 2004 mennessä. Koska määräaikaa ei ole vielä saavutettu, komissiolla ei ole vielä tietoja siitä, miten direktiivi on saatettu Kreikassa lopullisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen komissio ei voi tässä vaiheessa arvioida Kreikan viranomaisten lainsäädäntötoimia.

Markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin 14 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on kuitenkin noudatettava periaatetta tällaisiin rikkomisiin liittyvistä hallinnollisista toimenpiteistä tai seuraamuksista. Lisäksi 14 artiklan 1 kohdan viimeisessä virkkeessä edellytetään jäsenvaltioilta sen varmistamista, että kyseiset toimenpiteet ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Mainitussa kohdassa säädetään, etteivät hallinnolliset toimenpiteet tai seuraamukset saa rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Tämä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön rikosoikeudellisia seuraamuksia hallinnollisten toimenpiteiden tai seuraamusten lisäksi. Vaikka jäsenvaltiot päättäisivät olla soveltamatta rikosoikeudellista seuraamusjärjestelmää, niiden on kuitenkin pidettävä yllä pakollista hallinnollisten toimenpiteiden tai seuraamusten järjestelmää.

Tiedot markkinoiden väärinkäyttöä koskevien syytetoimien rikosoikeudellisesta järjestelmästä osoittavat, että tulokset ovat heikkoja. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean edeltäjän (Forum of the European Securities Commissions) tekemässä tutkimuksessa markkinoiden manipuloinnista vuosina 1995—2000 osoitettiin, että koko Euroopan talousalueella oli määrätty näiden kuuden vuoden aikana vain kolmetoista rikosoikeudellista seuraamusta. Saman jakson aikana Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (sekä Sveitsissä) annettiin vain yhdeksäntoista sisäpiirikauppoihin liittyvää rikostuomiota.

Kun vertaillaan pääomien menetyksiä pörssien hintaindeksin laskun perusteella ja analysoimalla indeksin enimmäis- ja vähimmäisarvon eroja jakson aikana, Ateenan pörssin yleisindeksi laski 76 prosenttia vuosien 1999 ja 2003 välillä. Samaan aikaan samalla menetelmällä laskettuna esimerkiksi Lontoon FTSE 100 laski 52 prosenttia, Frankfurtin Dax 72 prosenttia, Pariisin CAC 40 65 prosenttia ja Milanon Mibtel 56 prosenttia.

Markkinoiden väärinkäytöstä jäsenvaltioissa määrättyjen rangaistusten tyyppien ja määrien osalta voidaan todeta, että Kreikkaa koskevat luvut ovat seuraavat: vuosina 1997—2004 Kreikan pääomamarkkinoiden valvontaviranomainen (Hellenic Capital Market Commission, HCMC) vahvisti 136 sisäpiirikauppaan ja markkinoiden manipulointiin liittyvää tapausta ja langetti yhteensä 52 miljoonaa euroa hallinnollisia sakkoja. HCMC:n tutkimista markkinoiden väärinkäyttötapauksista 31 katsottiin rikosoikeudellisiksi ja niistä on tehty yleiselle syyttäjälle rikosoikeudellinen kantelu. Tapauksissa on mukana yli 100 luonnollista henkilöä.

---

(1)  Sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista 28 päivänä tammikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY (EUVL L 96, 12.4.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/536 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/536

---

(2004/C 84 E/0613)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0111/04

esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle

(19. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kalankasvatuslaitosten lohissa esiintyvät dioksiinit

Arvostetussa Science-tiedelehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan, joka on synnyttänyt kuluttajissa ja kalankasvattajissa suurta huolta, kalankasvatuslaitoksissa kasvatetuissa lohissa on todettu merkittäviä määriä karsinogeenisia aineita, esimerkiksi PCB-yhdisteitä.

Kun otetaan huomioon, että lohta kulutetaan suuria määriä, koska se paljon sydäntä suojelevia omega-3-rasvoja sisältävänä kuuluu terveellisimpiin kaloihin, ja että se on tärkeä taloudellinen tekijä joillakin alueilla, esimerkiksi Skotlannissa, kysyn: Vahvistaako komissio tiedot siitä, että saastuneita kaloja on tavattu, ja aikooko se ryhtyä välittömiin toimiin kuluttajiin kohdistuvan vaaran torjumiseksi ja kalankasvattajien tulojen turvaamiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Science-lehdessä julkaistuun maailmanlaajuiseen tutkimukseen, jossa etsittiin kalankasvatuslaitoksissa kasvatetuista lohista sekä villilohista otetuista 246 näytteestä 14:ää orgaanista klooriyhdistevierasainetta, mukaan luettuina dioksiinit (joihin kuuluvat dioksiinit, furaanit, dioksiinin kaltaiset PCB-yhdisteet) ja polyklooribifenyylit (PCB).

Muut aineet kuin dioksiinit, mirex ja PCB-yhdisteet ovat orgaanisista klooriyhdisteistä koostuvia torjunta-aineita tai niiden johdannaisia, joiden käyttö on jo pitkään ollut kielletty, poikkeuksena lindaani, joka kiellettiin vasta kesäkuussa 2002. Näiden torjunta-aineiden esiintyminen kaloissa johtuu siitä, että aineiden hyvin kestävän luonteen vuoksi niiden jäämiä on jäljellä luonnossa vielä pitkään kiellon voimaan astumisen jälkeenkin.

Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 466/2001 muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2375/2001 (1) säädetään dioksiinin enimmäispitoisuuksista lukuisissa elintarvikkeissa, kala mukaan luettuna. Kaikki tässä tutkimuksessa havaitut pitoisuudet ovat alempia kuin säädetyt enimmäismäärät. Komissio katsoo, että tämän tutkimuksen dioksiini- ja PCB-pitoisuudet ovat yhteneväiset aiemmissa tutkimuksissa löydettyjen pitoisuuksien kanssa eikä tutkimus tuo esiin mitään uutta elintarviketurvallisuuden alalla. Siten komissiolta ei vaadita välittömiä toimia, mutta pitkän aikavälin strategian mukaan enimmäispitoisuuksia tulisi asteittain alentaa.

---

(1)  EYVL L 321, 6.12.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/537 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/537

---

(2004/C 84 E/0614)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0119/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Saysombounen alueella (Laos) asuvan Hmong-väestön sorto

Kansainvälisten tiedotusvälineiden levittämien ja ihmisoikeuksia ajavan laosilaisliikkeen välittämien tietojen mukaan Laosin demokraattisen kansantasavallan viranomaiset ovat ryhtyneet piirittämään Saysombounen ”erityisaluetta” ja ovat hyökänneet sinne useaan otteeseen käyttäen huomattavaa väkivaltaa joulukuun kuluessa. Näiden lähteiden mukaan viime viikkojen aikana liki 3 000 henkilöä, joista suurin osa on ollut lapsia, naisia ja vanhuksia, on kuollut nälkään tai Laosin armeijan pommituksissa. Julmaa sortoa on jatkunut jo pitkään. Aluetta on pommitettu, ihmisiä on kielletty olemasta yhteydessä ulkomaailmaan, jokia on myrkytetty ja viljelmille on levitetty myrkyllisiä aineita. Sorron kohteena ovat tuhannet laosilaiset, jotka kuuluvat suurelta osin Hmong-vähemmistöön ja ovat eläneet tai pysyneet hengissä 28 vuotta tällä Xieng Khoangin maakunnan erillisalueella. Juuri tästä vähemmistöstä toimittajat Thierry Falise, Vincent Reynaud ja Karl Mua olivat tekemässä tutkimusta, kun laosilaiset viranomaiset pidättivät heidät ja tuomitsivat heidät ankarasti näytösoikeudenkäynnissä.

Onko komissio reagoinut virallisesti Laosin viranomaisten jatkuvaan terroriin Hmong-vähemmistöä kohtaan? Aikooko se ilmoittaa Laosin viranomaisille, että EU:n ja Laosin välisen yhteistyön jatkaminen riippuu siitä, loppuuko tämä äärimmäisen väkivaltainen sortokampanja Hmong-vähemmistöä kohtaan, ja siitä, osoittavatko he hyvää tahtoa helpottaakseen Yhdistyneiden kansakuntien edustajien ja kansainvälisten humanitääristen organisaatioiden pääsyä tälle alueelle? Lopuksi, eikö komissio katso, että Laosin perusoikeuksien jatkuva heikkeneminen ja niiden periaatteiden systemaattinen laiminlyönti, joille EU:n ja Laosin yhteistyösopimus perustuu, vaativat yhteistyöneuvoston välittömän koollekutsumisen, jota alunperin oli suunniteltu viime marraskuulle. Sitä ei kuitenkaan järjestetty ”tärkeiden keskusteltavien kysymysten puuttuessa”.

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Komissio on tietoinen siitä, että Laosin etnisten vähemmistöryhmien tilanne on usein vaikea. Monet niistä elävät köyhillä vuoristoalueilla varsinkin maan pohjoisosassa, ja niillä on huonot mahdollisuudet hyötyä sosiaalipalveluista, kuten koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Viranomaiset suhtautuvat usein epäluuloisesti joihinkin ryhmiin, muiden muassa Hmong-vähemmistöön, vaikka pitäviä todisteita oikeudellisesta syrjinnästä ei voidakaan esittää.

Komissio on niin ikään tietoinen raporteista, joiden mukaan Laosin ”turvallisuusjoukkojen” ja joidenkin aseistautuneiden Hmong-ryhmien välillä on ollut selkkauksia Saysambounen erityisalueella, sekä viimeaikaisista selvityksistä, joissa korostetaan näiden nimenomaisten ryhmien vaikeita elinolosuhteita.

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kolmas komission ja Laosin demokraattisen kansantasavallan (PDR) sekakomitean kokous pidettiin Vientianessa Laosissa 7. tammikuuta 2004. Sekakomitean kokouksen vähäinen viivästyminen johtui yksinomaan aikatauluun liittyvistä ongelmista.

Komissio ilmoittaa myös parlamentin jäsenelle, että osapuolet keskustelivat useista yhteistyösopimuksen soveltamisalaan kuuluvista aiheista, muiden muassa hallintotavasta ja ihmisoikeuksista, minkä lisäksi ne sopivat perustavansa epävirallisen työryhmän, joka käsittelee yhteistyötä yhteiskunnan rakenteiden kehittämisen ja hallinnonuudistuksen sekä hallintotavan ja ihmisoikeuksien aloilla. Määräajoin kokoontuvan työryhmän kautta EU ja Laosin demokraattisen kansantasavallan hallitus voivat osoittaa sitoutuvansa komission ja Laosin demokraattisen kansantasavallan välisen yhteistyösopimuksen ihmisoikeuksia koskevan luvun ennakoivampaan täytäntöönpanoon.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/538 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/538

---

(2004/C 84 E/0615)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0127/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(19. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön talousarvio ja rahoitusnäkymät

Ottaen huomioon tärkeän keskustelun paitsi vuoden 2006 jälkeisistä rahoitusnäkymistä, myös koheesiopolitiikan tasosta, sekä erityisesti näitä asioita koskevista komission ehdotuksista, pyydän komissiolta seuraavia tietoja:

| 1. | euromääräinen kokonaistalousarvio, tosiasiallisesti toteutunut kokonaistalousarvio, rahoitusnäkymiin otettu kokonaistalousarvio sekä rahoitusnäkymien maksusitoumuksia ja maksuja koskevat enimmäisrajat ajanjaksolta 1988—2004; samat tiedot rahoitusnäkymiin otettujen talousarvio-otsakkeiden kokonaissummien osalta; |
| --- | --- |

1.

euromääräinen kokonaistalousarvio, tosiasiallisesti toteutunut kokonaistalousarvio, rahoitusnäkymiin otettu kokonaistalousarvio sekä rahoitusnäkymien maksusitoumuksia ja maksuja koskevat enimmäisrajat ajanjaksolta 1988—2004; samat tiedot rahoitusnäkymiin otettujen talousarvio-otsakkeiden kokonaissummien osalta;

| 2. | samat tiedot kiinteinä hintoina, jos mahdollista vuodelta 2000 tai 2004; |
| --- | --- |

2.

samat tiedot kiinteinä hintoina, jos mahdollista vuodelta 2000 tai 2004;

| 3. | talousarvion (maksumenot) prosenttiosuus bruttokansantuotteesta ja omien varojen enimmäismäärä vuosina 1988—2004 sekä, jos mahdollista, samat tiedot bruttokansantuloon suhteutettuna. |
| --- | --- |

3.

talousarvion (maksumenot) prosenttiosuus bruttokansantuotteesta ja omien varojen enimmäismäärä vuosina 1988—2004 sekä, jos mahdollista, samat tiedot bruttokansantuloon suhteutettuna.

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen pyytämät luvut käyvät ilmi hänelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristöön toimitetuista taulukoista. Ne koskevat vuosia 1988—2004.

Taulukko 1: Taloutta ja talousarviota koskevat tiedot

Taulukossa esitetyt kronologiset sarjat koskevat seuraavaa:

| 1. | Unionin käypähintainen buttokansantuote (BKT), miljardia euroa (EU-12 vuosina 1988—1994, EU-15 vuosina 1995-2004).
  Vuodesta 2003 alkaen kansallisen bruttokansantulon (BKTL) käsite on korvannut BKT:n (tämän johdosta omien varojen enimmäismäärää mukautettiin 1,27 prosentista 1,24 prosenttiin). |
| --- | --- |

1.

Unionin käypähintainen buttokansantuote (BKT), miljardia euroa (EU-12 vuosina 1988—1994, EU-15 vuosina 1995-2004).

Vuodesta 2003 alkaen kansallisen bruttokansantulon (BKTL) käsite on korvannut BKT:n (tämän johdosta omien varojen enimmäismäärää mukautettiin 1,27 prosentista 1,24 prosenttiin).

| 2. | Käypähintainen ja vuoden 2004 hintojen mukainen omien varojen enimmäismäärä suhteessa BKT:hen/BKTL:ään vuotuisesti vahvistetun kiinteän prosenttiosuuden mukaan. |
| --- | --- |

2.

Käypähintainen ja vuoden 2004 hintojen mukainen omien varojen enimmäismäärä suhteessa BKT:hen/BKTL:ään vuotuisesti vahvistetun kiinteän prosenttiosuuden mukaan.

| 3. | Vuosideflaattorit, joita käytetään käypähintaisten BKT/BKTL-tietojen muuntamisessa vuoden 2004 kiinteähintaisiksi tiedoiksi uusimpien saatavissa olevien tietojen ja ennusteiden mukaan. |
| --- | --- |

3.

Vuosideflaattorit, joita käytetään käypähintaisten BKT/BKTL-tietojen muuntamisessa vuoden 2004 kiinteähintaisiksi tiedoiksi uusimpien saatavissa olevien tietojen ja ennusteiden mukaan.

| 4. | Perättäisissä rahoitusnäkymissä vahvistetut vuotuiset enimmäismäärät, sellaisina kuin ne ovat teknisten mukautusten ja muutosten jälkeen.
  Näihin lisätään tarvittaessa kunakin vuonna määrät, jotka ovat seurausta rahoitusnäkymien mukauttamisesta toteuttamisedellytyksiin kyseisellä ajanjaksolla. Kyseiset määrät esitetään erikseen. |
| --- | --- |

4.

Perättäisissä rahoitusnäkymissä vahvistetut vuotuiset enimmäismäärät, sellaisina kuin ne ovat teknisten mukautusten ja muutosten jälkeen.

Näihin lisätään tarvittaessa kunakin vuonna määrät, jotka ovat seurausta rahoitusnäkymien mukauttamisesta toteuttamisedellytyksiin kyseisellä ajanjaksolla. Kyseiset määrät esitetään erikseen.

| 5. | Mahdollinen varojen käyttöön ottaminen vuodesta 2000 alkaen seuraaville järjestelmille asetettujen rajojen puitteissa:






  — | joustoväline, |
| --- | --- | --- |

5.

Mahdollinen varojen käyttöön ottaminen vuodesta 2000 alkaen seuraaville järjestelmille asetettujen rajojen puitteissa:

—

joustoväline,

| — | solidaarisuusrahasto. |
| --- | --- |

—

solidaarisuusrahasto.

| 6. | Talousarviotiedot, jotka koskevat seuraavaa:






  — | vuotuisiin talousarvioihin otetut määrärahat (alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot, mukaan luettuina tarvittaessa ne määrärahat siirtoihin, jotka aiheutuvat toteuttamisedellytyksiin tehdyistä mukautuksista ja joustovälineen tai solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta) sellaisina kuin budjettivallan käyttäjä on ne hyväksynyt, |
| --- | --- | --- |

6.

Talousarviotiedot, jotka koskevat seuraavaa:

—

vuotuisiin talousarvioihin otetut määrärahat (alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot, mukaan luettuina tarvittaessa ne määrärahat siirtoihin, jotka aiheutuvat toteuttamisedellytyksiin tehdyistä mukautuksista ja joustovälineen tai solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta) sellaisina kuin budjettivallan käyttäjä on ne hyväksynyt,

| — | määrärahojen tosiasiallinen toteutuminen jokaisen varainhoitovuoden osalta. |
| --- | --- |

—

määrärahojen tosiasiallinen toteutuminen jokaisen varainhoitovuoden osalta.

Edellä mainittuja kohtia 4—6 koskevat tiedot esitetään:

| a) | maksusitoumus- ja maksumäärärahoina (paitsi kohdan 5 osalta, jossa maksumäärärahat on rahoitettu rahoitusnäkymien enimmäismäärien puitteissa), |
| --- | --- |

a)

maksusitoumus- ja maksumäärärahoina (paitsi kohdan 5 osalta, jossa maksumäärärahat on rahoitettu rahoitusnäkymien enimmäismäärien puitteissa),

| b) | käypinä hintoina ja vuoden 2004 kiinteinä hintoina. |
| --- | --- |

b)

käypinä hintoina ja vuoden 2004 kiinteinä hintoina.

Taulukko 2: Talousarviotiedot prosentteina BKT:sta/BKTL:stä

| a) | rahoitusnäkymien enimmäismäärät, myös mukautukset toteuttamisedellytyksiin (sitoumusten ja maksujen kokonaismäärä), |
| --- | --- |

a)

rahoitusnäkymien enimmäismäärät, myös mukautukset toteuttamisedellytyksiin (sitoumusten ja maksujen kokonaismäärä),

| b) | talousarvioon otettujen määrärahojen kokonaismäärä (sitoumusten ja maksujen kokonaismäärä), |
| --- | --- |

b)

talousarvioon otettujen määrärahojen kokonaismäärä (sitoumusten ja maksujen kokonaismäärä),

| c) | toteutuneiden määrärahojen kokonaismäärä (sitoumusten ja maksujen kokonaismäärä), |
| --- | --- |

c)

toteutuneiden määrärahojen kokonaismäärä (sitoumusten ja maksujen kokonaismäärä),

| d) | omien varojen enimmäismäärä. |
| --- | --- |

d)

omien varojen enimmäismäärä.

TaulukL· 3: Rahoitusnäkymien otsakekohtaistet talousarviotiedot: maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat (enimmäismäärät, talousarvio, toteuttaminen)

| a) | rahoitusnäkymät 1988—1992 (otsakekohtainen toteuttaminen ei saatavissa), |
| --- | --- |

a)

rahoitusnäkymät 1988—1992 (otsakekohtainen toteuttaminen ei saatavissa),

| b) | rahoitusnäkymät 1993-1999, |
| --- | --- |

b)

rahoitusnäkymät 1993-1999,

| c) | rahoitusnäkymät 2000-2006. |
| --- | --- |

c)

rahoitusnäkymät 2000-2006.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/539 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/539

---

(2004/C 84 E/0616)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0129/04

esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Vieraat tulokaslajit

Göteborgissa annetun sitoumuksen mukaan komissiolla on velvollisuus vahvistaa vieraita tulokaslajeja koskevat toimintalinjat. Kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa vieraita tulokas-lajeja koskevia toimia pidetään ensisijaisina. Milloin komissio laatii mainitut toimintalinjat?

Miten komissio aikoo toimia esimerkiksi harmaaoravan suhteen? Maailman luonnonsuojeluliitto on määritellyt kyseisen lajin yhdeksi 100 pahimmasta vieraasta tulokaslajista, ja se on levinnyt laajalle paitsi Englannissa, Walesissa, Skotlannissa ja Irlannissa, myös Italiassa, jossa pääyhdyskunta on leviämässä Alppien esivuoristoon.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio tiedostaa merkittävän uhan, jonka vieraat tulokaslajit aiheuttavat luonnon monimuotoisuudelle, ja pitää tähän uhkaan puuttumista yhtenä tärkeimmistä toimista noudatettaessa Göteborgissa tehtyä sitoumusta pysäyttää biodiversiteetin köyhtyminen vuoteen 2010 mennessä. Komissio on pannut huolestuneena merkille biodiversiteetin jatkuvan köyhtymisen ja katsoo, että toimintaa on tehostettava huomattavasti, jos vuoden 2010 tavoite aiotaan saavuttaa. Komissio on nyt aloittanut laajan kuulemis-prosessin, jonka puitteissa arvioidaan biodiversiteettiä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon edistymistä ja pyritään yhtäältä määrittämään ensisijaiset toimet ja toisaalta tehostamaan ponnisteluja kohti vuoden 2010 tavoitetta. Tähän prosessiin kuuluu myös biodiversiteettiä ja EU:ta käsittelevä konferenssi, jonka puheenjohtajavaltio Irlanti järjestää Malahidessä Irlannissa 25.-27. toukokuuta 2004. Konferenssissa on tarkoitus hahmotella vuoden 2010 tavoitteen toteuttamista koskeva suunnitelma, jossa määritellään ensisijaiset toimet, kohteet, indikaattorit ja tärkeimmät toimijat sekä tarvittavat voimavarat. Odotettavissa on, että vieraat tulokaslajit vahvistetaan vuoden 2010 tavoitteen toteuttamista koskevassa suunnitelmassa ensisijaiseksi toiminnan alaksi, riippuen kuitenkin arvioinnin tuloksista. Komissio myöntää, että vieraita tulokaslajeja koskeva ongelma on monitahoinen. Se liittyy moniin talouden aloihin ja edellyttää kokonaisvaltaista poliittista toimintaa. Nykyiset voimavarat eivät valitettavasti kuitenkaan mahdollista tällaista toimintaa. Komissio luottaa siihen, että käynnissä olevien tehostamistoimien tuloksena osoitetaan riittävät voimavarat kaikkien vuoden 2010 tavoitteen saavuttamiseen vaadittavien keskeisten toimien toteuttamiseen, vieraita tulokaslajeja koskevat toimet mukaan luettuina. Tätä odotettaessa mainittakoon, että komissio on tietoinen Euroopan neuvostossa kehitetystä vieraita tulokaslajeja koskevasta yleiseurooppalaisesta strategiasta ja suhtautuu siihen myönteisesti. Se on hyödyllinen lähtökohta EU:n politiikan kehittämiselle.

Mitä tulee harmaaoravaan, jäsenvaltioilla on velvollisuus ylläpitää yhteisön kannalta merkittävien luontotyyppien ja lajien suotuisa suojelun taso, ja jos harmaaorava uhkaa tätä tasoa, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimiin. On syytä panna myös merkille, että LIFE Luonto -ohjelman puitteissa valmistellaan parhaillaan tutkimusta vieraita tulokaslajeja koskevista LIFE Luonto -hankkeista saaduista kokemuksista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/540 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/540

---

(2004/C 84 E/0617)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0130/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Fluorin lisääminen juomaveteen

Juomavesidirektiivi (98/83/EY (1)), jossa jäsenvaltioille sallitaan fluorin lisääminen juomaveteen, tuli voimaan 25. joulukuuta 2003. Juomaveden fluorauksen hyötyjä ja riskejä ei ole tieteellisesti vahvistettu ja tutkijoiden kiistely ja huoli terveydestä ovat jo vuosia leimanneet keskustelua aiheesta.

Yorkissa tehdyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan terveysministeriön vuonna 1999 tilaamassa tutkimuksessa juomaveden fluorauksen tehokkuudesta ja turvallisuudesta ei pystytty selkeästi määrittämään Huoratun veden vaikutusta hampaisiin, koska todisteet olivat heikkolaatuisia, ristiriitaisia ja epäluotettavia. Tutkimuksen tekijöiden mukaan tämän jälkeen ei ole tehty tieteellisesti pätevää tutkimusta, jossa olisi päädytty toisenlaisiin tuloksiin.

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa noin 9 miljoonan kuluttajan juomaveteen lisätään fluoria ilman heidän suostumustaan, minkälaista juomaveden fluorauksen turvallisuuteen liittyvää tutkimusta komissio edistää ja rahoittaa? Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tutkimus on olennaisen tärkeää, jotta jäsenvaltiot voisivat soveltaa ennalta varautumisen periaatetta ja kieltää tämäntyyppisen massalääkinnän, jos niin haluavat?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Fluorin lisääminen juomaveteen kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueisiin, eikä komissio puutu asiaan, ellei ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/83/EY asetettua enimmäismäärää ylitetä. Fluorin lisääminen, kuten muukin veden käsittelyyn liittyvä toiminta, kuuluu kansallisten viranomaisten hallinnoimiin asioihin.

Yksittäisten jäsenvaltioiden periaatteisiin vaikuttavat monet tekijät, kuten paikalliset tavat. On myös otettava huomioon se tosiseikka, että fluoria saattaa joutua elimistöön myös fluorihammastahnasta, fluorihuuhteluista, hammaslääkärin tekemistä fluorihoidoista sekä ruuasta ja juomasta. Tällä hetkellä komissio ei edistä eikä rahoita sellaista tutkimusta, jossa keskityttäisiin erityisesti selvittämään veden fluorauksen turvallisuutta.

---

(1)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/541 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/541

---

(2004/C 84 E/0618)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0152/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(27. tammikuuta 2004)

Aihe:   Biometristen tunnisteiden kerääminen Eleftherios Venizelos -lentokentällä ja Kreikan tietosuojavaltuutetun päätös

Kreikan Eleftherios Venizelos -lentokenttä osallistuu sen kautta kulkevien matkustajien biometristen tunnisteiden keräämistä koskevaan eurooppalaiseen pilottiohjelmaan. Euroopan unioni rahoittaa tätä ohjelmaa ja rahoitukseen osallistuvat myös Kansainvälinen lentoliikenneliitto (IATA), Eleftherios Venizelos -lentokenttä, Milanon lentokenttä sekä Alitalia. Kreikan tietosuojavaltuutettu on jokin aika sitten tekemässään päätöksessä katsonut, että biometristen tietojen kerääminen ja käsittely ei ole laillista edes vapaaehtoiselta pohjalta, ja kieltänyt jatkamasta edellä mainitun ohjelman toteuttamista.

| 1. | Onko mahdollista, että Euroopan unioni rahoittaa tällaisia ohjelmia saamatta siihen osallistuvien valtioiden, tässä tapauksessa Kreikan ja Italian, tietosuojavaltuutetuilta ennakkohyväksyntää? |
| --- | --- |

1.

Onko mahdollista, että Euroopan unioni rahoittaa tällaisia ohjelmia saamatta siihen osallistuvien valtioiden, tässä tapauksessa Kreikan ja Italian, tietosuojavaltuutetuilta ennakkohyväksyntää?

| 2. | Aikooko komissio vetää välittömästi takaisin tällaisille ohjelmille myönnetyn taloudellisen ja poliittisen tuen, koska edellä mainittu Kreikan tietosuojavaltuutetun päätös luo uudet lainsäädännölliset puitteet biometristen tietojen perusteella tapahtuvaa Euroopan kansalaisten tunnistetietojen valvontaa koskeville Euroopan unionin päätöksille? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio vetää välittömästi takaisin tällaisille ohjelmille myönnetyn taloudellisen ja poliittisen tuen, koska edellä mainittu Kreikan tietosuojavaltuutetun päätös luo uudet lainsäädännölliset puitteet biometristen tietojen perusteella tapahtuvaa Euroopan kansalaisten tunnistetietojen valvontaa koskeville Euroopan unionin päätöksille?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

| 1. | Arvoisa parlamentin jäsen viittaa epäsuorasti s-Travel project -hankkeeseen (viitenro IST-2001-3825). On muistettava, että yhteisön rahoittamien hankkeiden on toimittava olemassa olevan lain puitteissa EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.
  Tämän hankkeen pääasiallinen tarkoitus oli vahvistaa lentoyhtiöiden matkustajien turvallisuutta ottamalla biometrinen teknologia varhaisessa vaiheessa käyttöön osana lentokoneisiin siirtyvien matkustajien tarkastusmenettelyä.
  Yksi hankkeen tehtävistä oli suunnitella ja toteuttaa turvallisuustoimia Eleftherios Venizelosin ja Milanon lentokenttien kokeilutoimissa. Nämä turvatoimet olivat yhdenmukaisia niiden kanssa, jotka määriteltiin siten, että otettiin huomioon jäljempänä kuvatun työryhmän 1. elokuuta hyväksymä valmisteluasiakirja (1) (katso kysymys 2). Tämän asiakirjan tarkoitus oli tarjota biometrisen tiedon prosessointia koskevat yleiset suuntaviivat ja edistää osaltaan yhteisymmärrystä eri kysymyksissä.
  Hankkeen toinen tehtävä oli ylläpitää toimipisteitä ilmoittautumisia ja biometrisiä tarkastuksia varten. Näiden toimipisteiden ylläpitämiseen pyydettiin lupaa heinäkuussa 2003 ennen tehtävän alkua. Kreikan viranomainen antoi kieltävän vastauksen lokakuussa 2003. Komission menettelyjen mukaisesti hanke päätettiin lopettaa ja olla rahoittamatta hankkeen viimeistä kokeiluvaihetta.
  Olisi huomattava, että saman tyyppisiä kokeiluja (joita ei ole rahoitettu yhteisön ohjelmista) on käynnistetty ja jatkettu ilman asiasta vastaavien viranomaisten vastustusta muilla Euroopan unionin lentokentillä, näitä kenttiä ovat esimerkiksi Aéroport de Paris (Ranska), Schiphol (Alankomaat), London City Airport (Yhdistynyt kuningaskunta). |
| --- | --- |

1.

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa epäsuorasti s-Travel project -hankkeeseen (viitenro IST-2001-3825). On muistettava, että yhteisön rahoittamien hankkeiden on toimittava olemassa olevan lain puitteissa EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.

Tämän hankkeen pääasiallinen tarkoitus oli vahvistaa lentoyhtiöiden matkustajien turvallisuutta ottamalla biometrinen teknologia varhaisessa vaiheessa käyttöön osana lentokoneisiin siirtyvien matkustajien tarkastusmenettelyä.

Yksi hankkeen tehtävistä oli suunnitella ja toteuttaa turvallisuustoimia Eleftherios Venizelosin ja Milanon lentokenttien kokeilutoimissa. Nämä turvatoimet olivat yhdenmukaisia niiden kanssa, jotka määriteltiin siten, että otettiin huomioon jäljempänä kuvatun työryhmän 1. elokuuta hyväksymä valmisteluasiakirja (1) (katso kysymys 2). Tämän asiakirjan tarkoitus oli tarjota biometrisen tiedon prosessointia koskevat yleiset suuntaviivat ja edistää osaltaan yhteisymmärrystä eri kysymyksissä.

Hankkeen toinen tehtävä oli ylläpitää toimipisteitä ilmoittautumisia ja biometrisiä tarkastuksia varten. Näiden toimipisteiden ylläpitämiseen pyydettiin lupaa heinäkuussa 2003 ennen tehtävän alkua. Kreikan viranomainen antoi kieltävän vastauksen lokakuussa 2003. Komission menettelyjen mukaisesti hanke päätettiin lopettaa ja olla rahoittamatta hankkeen viimeistä kokeiluvaihetta.

Olisi huomattava, että saman tyyppisiä kokeiluja (joita ei ole rahoitettu yhteisön ohjelmista) on käynnistetty ja jatkettu ilman asiasta vastaavien viranomaisten vastustusta muilla Euroopan unionin lentokentillä, näitä kenttiä ovat esimerkiksi Aéroport de Paris (Ranska), Schiphol (Alankomaat), London City Airport (Yhdistynyt kuningaskunta).

| 2. | Kreikan viranomaisten päätös koskee ainoastaan s-Travel project -hankkeeseen nimenomaisesti liittyviä kysymyksiä. Päätöksellä ei ole vaikutusta muuhun biometrisen teknologian käyttöä koskevaan tutkimukseen.
  Koska biometriset tiedot ovat henkilötietoja, kaiken tähän liittyvän tutkimuksen on tapahduttava tietosuojan lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (2) mukaisesti. Tämän direktiivin 29 artiklan nojalla perustettiin tämän alan työryhmä. Se on EU:n itsenäinen neuvoa-antava elin, joka koostuu jäsenvaltion nimeämien valvontaviranomaisten edustajista. Työryhmä tuli siihen tulokseen, että lisätyö on välttämätöntä, erityisesti matkustusturvallisuuden alalla, ja että sillä välin on teollisuuden vastuulla kehittää biometrisiä järjestelmiä, jotka ovat tietosuojan mukaisia.
  Lisäksi Thessalonikissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa jäsenvaltiot vahvistivat, että EU:ssa tarvitaan johdonmukaista lähestymistapaa biometristen tunnisteiden ja matkustamiseen tarvittavien asiakirjojen osalta, ja ne pyysivät komissioita laatimaan ehdotuksia (tätä tehdään parhaillaan). Tässä yhteydessä tutkimusprojektit, jotka toteutetaan täysin lain puitteissa, voivat tarjota hyödyllistä tietoja ja hyödyllisiä aineistoja.
  Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa biometrisiä aiheita koskevaa yhteistyötä, koska tällaisella teknologialla on valtava potentiaali Euroopan kansalaisten turvallisuuden lisäämisessä. Tämä tapahtuu läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2.

Kreikan viranomaisten päätös koskee ainoastaan s-Travel project -hankkeeseen nimenomaisesti liittyviä kysymyksiä. Päätöksellä ei ole vaikutusta muuhun biometrisen teknologian käyttöä koskevaan tutkimukseen.

Koska biometriset tiedot ovat henkilötietoja, kaiken tähän liittyvän tutkimuksen on tapahduttava tietosuojan lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (2) mukaisesti. Tämän direktiivin 29 artiklan nojalla perustettiin tämän alan työryhmä. Se on EU:n itsenäinen neuvoa-antava elin, joka koostuu jäsenvaltion nimeämien valvontaviranomaisten edustajista. Työryhmä tuli siihen tulokseen, että lisätyö on välttämätöntä, erityisesti matkustusturvallisuuden alalla, ja että sillä välin on teollisuuden vastuulla kehittää biometrisiä järjestelmiä, jotka ovat tietosuojan mukaisia.

Lisäksi Thessalonikissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa jäsenvaltiot vahvistivat, että EU:ssa tarvitaan johdonmukaista lähestymistapaa biometristen tunnisteiden ja matkustamiseen tarvittavien asiakirjojen osalta, ja ne pyysivät komissioita laatimaan ehdotuksia (tätä tehdään parhaillaan). Tässä yhteydessä tutkimusprojektit, jotka toteutetaan täysin lain puitteissa, voivat tarjota hyödyllistä tietoja ja hyödyllisiä aineistoja.

Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa biometrisiä aiheita koskevaa yhteistyötä, koska tällaisella teknologialla on valtava potentiaali Euroopan kansalaisten turvallisuuden lisäämisessä. Tämä tapahtuu läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisten kanssa.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2003/wp80_fi.pdf

(2)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/542 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/542

---

(2004/C 84 E/0619)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0186/04

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Uskonnonvapauden loukkaukset Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa

Uskonnonvapautta ja kulttuurista ja uskonnollista monimuotoisuutta koskevat säännökset on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään unionin perustana olevista perusoikeuksista. Seuraavassa esitetyt tapaukset sisältyvät Yhdysvaltain ulkoministeriön vuosittaiseen kansainväliseen raporttiin uskonnonvapaudesta vuonna 2003:

| — | Italian valtion ja katolisen kirkon välinen vuonna 1984 tehty sopimus takaa katoliselle kirkolle tiettyjä erioikeuksia, joita ei myönnetä muille uskontokunnille. Kirkolla on muun muassa oikeus valita julkisten koulujen uskonnonopettajat, joiden palkan valtio maksaa. |
| --- | --- |

—

Italian valtion ja katolisen kirkon välinen vuonna 1984 tehty sopimus takaa katoliselle kirkolle tiettyjä erioikeuksia, joita ei myönnetä muille uskontokunnille. Kirkolla on muun muassa oikeus valita julkisten koulujen uskonnonopettajat, joiden palkan valtio maksaa.

| — | Katolisuus ei ole valtionuskonto, mutta sen rooli valtauskontona saattaa aiheuttaa ongelmia. Yksi kiistaa herättäneistä kysymyksistä sai alkunsa, kun muutamat katoliset poliitikot liittyivät paavin kantaan, jonka mukaan Euroopan unionin perustuslakiin on sisällytettävä viittaus Euroopan kristilliseen perintöön. Tammikuussa 2002 paavi vetosi italialaisiin lakimiehiin, etteivät nämä ottaisi käsiteltäväkseen avioerotapauksia. Italian parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2002 myös Vatikaanivaltion kannattaman lain, joka kieltää keinohedelmöitykseen luovutetun sperman käytön. |
| --- | --- |

—

Katolisuus ei ole valtionuskonto, mutta sen rooli valtauskontona saattaa aiheuttaa ongelmia. Yksi kiistaa herättäneistä kysymyksistä sai alkunsa, kun muutamat katoliset poliitikot liittyivät paavin kantaan, jonka mukaan Euroopan unionin perustuslakiin on sisällytettävä viittaus Euroopan kristilliseen perintöön. Tammikuussa 2002 paavi vetosi italialaisiin lakimiehiin, etteivät nämä ottaisi käsiteltäväkseen avioerotapauksia. Italian parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2002 myös Vatikaanivaltion kannattaman lain, joka kieltää keinohedelmöitykseen luovutetun sperman käytön.

| — | Espanjassa valtio ei tue protestanttisten ja islaminuskoisten johtajien koulutusta julkisten koulujen uskonnonopettajiksi. Tiedossa on myös tapauksia, joissa tietyt viranomaiset eivät ole myöntäneet islamin hengellisille johtajille lupaa järjestää jumalanpalveluksia vankiloissa, kun taas katolisen kirkon papeille lupa yleensä myönnetään. |
| --- | --- |

—

Espanjassa valtio ei tue protestanttisten ja islaminuskoisten johtajien koulutusta julkisten koulujen uskonnonopettajiksi. Tiedossa on myös tapauksia, joissa tietyt viranomaiset eivät ole myöntäneet islamin hengellisille johtajille lupaa järjestää jumalanpalveluksia vankiloissa, kun taas katolisen kirkon papeille lupa yleensä myönnetään.

| — | Portugalissa skientologisella kirkolla ei ole virallista asemaa, koska se ei täytä vuodelta 2001 peräisin olevassa uskonnonvapauslaissa säädettyjä edellytyksiä. Laissa vaaditaan, että kirkko on ollut maassa vähintään 30 vuotta ja se on tunnustettu kansainvälisesti vähintään 60 vuoden ajan. |
| --- | --- |

—

Portugalissa skientologisella kirkolla ei ole virallista asemaa, koska se ei täytä vuodelta 2001 peräisin olevassa uskonnonvapauslaissa säädettyjä edellytyksiä. Laissa vaaditaan, että kirkko on ollut maassa vähintään 30 vuotta ja se on tunnustettu kansainvälisesti vähintään 60 vuoden ajan.

Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| — | Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista tapauksista ja onko se ottanut ne käsiteltäviksi? Mihin johtopäätöksiin komissio on mahdollisessa arvioinnissaan tullut? |
| --- | --- |

—

Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista tapauksista ja onko se ottanut ne käsiteltäviksi? Mihin johtopäätöksiin komissio on mahdollisessa arvioinnissaan tullut?

| — | Katsooko komissio, että edellä kuvatut tapaukset ovat vastoin Euroopan unionista tehtyä sopimusta, erityisesti 6 artiklassa vahvistettuja perusoikeuksia? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että edellä kuvatut tapaukset ovat vastoin Euroopan unionista tehtyä sopimusta, erityisesti 6 artiklassa vahvistettuja perusoikeuksia?

| — | Katsooko komissio, että Italian ja Pyhän istuimen välinen sopimus on vastoin EY:n perustamissopimuksen 307 artiklaa, koska Italian valtio ei ole käyttänyt ”kaikkia aiheellisia keinoja todettujen ristiriitojen poistamiseksi”? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että Italian ja Pyhän istuimen välinen sopimus on vastoin EY:n perustamissopimuksen 307 artiklaa, koska Italian valtio ei ole käyttänyt ”kaikkia aiheellisia keinoja todettujen ristiriitojen poistamiseksi”?

| — | Onko komissio sitä mieltä, että edellä kuvatut tapaukset loukkaavat Euroopan perusoikeuskirjan 10 ja 22 artiklassa vahvistettuja oikeuksia? |
| --- | --- |

—

Onko komissio sitä mieltä, että edellä kuvatut tapaukset loukkaavat Euroopan perusoikeuskirjan 10 ja 22 artiklassa vahvistettuja oikeuksia?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Kuten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa raportissa todetaan, jäsenvaltioiden lainsäädännössä voidaan tietyissä olosuhteissa antaa joillekin kirkkokunnille erityisasema. Komission käsityksen mukaan tällöin ei ole kyse kansallisen tai EU:n lainsäädännön rikkomisesta. Lisäksi komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevaan julistukseen N:o 11, jossa todetaan, että EU kunnioittaa sitä asemaa, joka kirkoilla ja uskonnollisilla yhdistyksillä tai yhdyskunnilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioissa, eikä puutu siihen. Tämä määräys on otettu Eurooppa-valmistelukunnan hallitustenväliselle konferenssille (HVK) esittämän perustuslakiluonnoksen I-51 artiklaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/543 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/543

---

(2004/C 84 E/0620)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0189/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tunisian viranomaisten ihmisoikeusaktivisteihin kohdistamat rankaisutoimet

Eri lähteiden mukaan Tunisian viranomaiset ovat tammikuun alusta lähtien harjoittaneet voimakasta väkivaltaa ja uhkailua, joiden kohteena ovat ihmisoikeusaktivistit. Vapauksien puolesta toimivan kansallisen neuvoston (Conseil national des libertés en Tunisie, CNLT) jäsen Hammad Ali Bedoui määrättiin 3. tammikuuta kotiarestiin, vaikka hänellä on voimassa oleva Schengen-viisumi. Samana päivänä valtava poliisivoimien ryhmitys esti poliittisia vankeja tukevan kansainvälisen yhdistyksen (Association internationale de soutien aux prisonniers politiques, AISPP) yleiskokouksen pitämisen. Tammikuun 5. päivänä pahoinpideltiin raa'asti toimittaja ja CNLT:n jäsen Sihem Bensedrine, kun hän oli palaamassa kotiinsa, joka on samalla CNLT:n toimipaikka. Vuoden alusta lähtien kyseinen rakennus on ollut tehostetun ja jatkuvan valvonnan kohteena, mikä edellyttää viiden siviiliasuisen poliisin jatkuvaa läsnäoloa. Jemenin Tunisian-konsulin mukaan Tunisian viranomaiset ovat harjoittaneet ankaraa painostusta, jotta Jemenin viranomaiset eivät myöntäisi viisumia tunisialaisen ihmisoikeusjärjestön (Ligue tunisienne des droits de l'homme, LTDH) pääsihteerille Mokhtar Trifille, Tunisian demokraattisten naisten yhdistyksen (Association tunisienne des femmes démocrates, ATFD) varapuheenjohtajalle Khedija Cherifille sekä Collectif 95 Maghreb Egalité -järjestön ja Tunisian oikeuslaitoksen riippumattomuuden puolesta toimivan keskuksen johtokunnan jäsenelle Alya Cherif Chammarille, jotka oli kutsuttu osallistumaan demokratiaa, ihmisoikeuksia ja kansainvälisen rikostuomioistuimen asemaa käsitelleeseen alueellisten hallitusten väliseen konferenssiin Sanaassa 10.—12. tammikuuta 2004. Konferenssin olivat järjestäneet Euroopan unionin puheenjohtajavaltion suojeluksessa Jemenin tasavallan hallitus ja kansalaisjärjestö ”No Peace Without Justice”, ja sitä sponsoroivat Euroopan komissio, Alankomaiden, Irlannin, Ison-Britannian, Italian, Kanadan, Ranskan, Saksan ja Sveitsin hallitukset sekä YK:n kehitysohjelma.

Onko komissio tietoinen siitä, että Tunisian viranomaiset ovat kiihdyttäneet ihmisoikeusaktivisteihin kohdistettuja rankaisutoimia? Muistuttiko komissio syyskuun 2003 lopussa pidetyssä EU:n ja Tunisian kahdenvälisessä tapaamisessa tunisialaisosapuolta siitä, että EU:n ja Tunisian assosiaatiosopimukseen sisältyy ihmisoikeuslauseke (2 artikla), jonka nojalla osapuolten keskinäiset suhteet ja koko sopimus perustuvat ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen? Eikö komissiokin ole sitä mieltä, että Tunisian viranomaiset ovat osoittaneet riittävän selvästi ja riittävän pitkän ajan, ettei heillä ole aikomustakaan kunnioittaa ihmisoikeuslauseketta ja että unionin on nyt ryhdyttävä vastatoimiin, jotta Tunisian viranomaiset omaksuisivat rakentavamman asenteen?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat Tunisiassa toimivat ihmisoikeusjärjestöt ovat kansainvälisten verkostojensa kautta ilmoittaneet komissiolle kirjeessä mainituista tapahtumista.

Sanaassa 10.—12. tammikuuta 2004 järjestetyn alueellisten hallitusten välisen demokratiaa ja ihmisoikeuksia käsitelleestä konferenssista todettakoon, että komissio pani merkille riippumatonta kansalaisyhteiskuntaa edustavien tunisialaisten henkilöiden poissaolon.

Komissio ja jäsenvaltiot jatkavat yhdessä säännöllistä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa vuoro-puheluaan Tunisian viranomaisten kanssa.

Euroopan unioni muistutti syyskuun 30. päivänä 2003 pidetyn neljännen EU:n ja Tunisian assosiaationeuvoston kokouksen yhteydessä Tunisiaa siitä, että EU kiinnittää erityistä huomiota EU:n ja Tunisian assosiaationsopimuksen perustana olevien perusperiaatteiden ja yhteisten arvojen noudattamiseen. Ulkosuhteista vastaava komission jäsen painotti tätä näkökohtaa ja korosti osallistuvan yhteiskunnan merkitystä valtion sopusointuisessa kehityksessä.

Komissio ehdottikin Tunisialle assosiaatiosopimuksen ja naapuruussuhteita koskevan Euroopan unionin politiikan täytäntöönpanon puitteissa, että komission ja Tunisian välistä järjestelmällistä vuoropuhelua yhteisistä arvoista lisättäisiin ja tehostettaisiin.

Tämän lisäksi rahoitusyhteistyötä aiotaan kohdentaa yhä enemmän hallintoa ja oikeusvaltiota tukeviin ohjelmiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/544 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/544

---

(2004/C 84 E/0621)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0190/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Totuus komissiolta miljoonien arvoisia konsulttisopimuksia saaneen Italtrendin omistuksesta

Komissio on myöntänyt vuodesta 1999 alkaen 15 miljoonan euron arvosta tutkimussopimuksia Reggio Emiliassa pääkonttoriaan pitävälle Italtrendille, jonka merkittävin kumppani on erään vero- ja kauppa-asioiden konsulttitoimiston yhteydessä Dublinissa, osoitteessa 24—26 City Quay, päätoimipaikkaansa pitävä Necway Trading Limited, jonka ”johtaja” on Port Saint Maryssä, Man-saarella, asuva Paul Joseph Watson.

Katsooko komissio, että Italtrend-yhtiön todellisten omistajien henkilöllisyydestä olisi otettava paremmin selvää, sillä yhtiössä toimii merkittävässä asemassa (johtajan avustajana) Silvia Prodi, joka on komission puheenjohtajan Romano Prodin veljen, Quintiliano Prodin tytär?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi kirjalliseen kysymykseen E-3586/03 (1). Siinä komissio selvitti Italtrendin kanssa 1.9.1999—31.12.2003 tehtyjen sopimusten kokonaisarvon olevan 7,97 miljoonaa euroa eikä 15 miljoonaa euroa.

Kaikissa julkisissa hankintamenettelyissä käytettyihin valintaperusteisiin kuuluu tarjouksentekijän/ehdok-kaan osallistumiskelpoisuus. Jo kelpoisuusperusteissa vaaditaan kunkin hakijan rahoituksellisen, taloudellisen, teknisen ja ammatillisen suorituskyvyn arvioimista. Perusteet määritetään asianomaisen oikeusperustan mukaisesti, ja ne julkaistaan hankintailmoituksessa asiaa koskevia komission päätöksiä (tehty 10. marraskuuta 1999 (2) ja sittemmin 25. maaliskuuta 2003 (3) kolmansien maiden hyväksi toteutettavan yhteisön yhteistyön piirissä tehtäviin, Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettaviin palveluhankintoja, tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin sovellettavista yleisistä määräyksistä) sekä ulkoisiin toimiin liittyviä Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavia hankintamenettelyjä varten annettuja käytännön ohjeita (kohta 2.4.8.1) noudattaen.

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta neuvoston 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) ja sen soveltamissäännöissä vahvistetaan säännöt asiakirjanäytöstä, joka hankintasopimuksen tekevän viranomaisen on vaadittava tarjouksentekijöiltä sen varmistamiseksi, ettei mikään varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetuista tilanteista koske niitä. Tarvittaessa sopimuksen tekevä viranomainen voi kansallisesta lainsäädännöstä riippuen pyytää asiakirjanäyttöä, joka koskee myös luonnollisia henkilöitä, ”mukaan lukien yritysjohtajia tai muita henkilöitä, joilla on valtuudet edustaa ehdokasta tai tarjoajaa tai tehdä päätöksiä heidän puolestaan tai valvoa heitä”. Kansallinen lainsäädäntö osakkaiden henkilöllisyyden paljastamisessa vaihtelee kuitenkin suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Toisessa yhtiöoikeusdirektiivissä (5) säädetään ainoastaan perustajajäsenten ja yhtiön johtoon kuuluvien henkilöiden henkilöllisyyden paljastamisesta.

Lisäksi varainhoitoasetuksen 52 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Taloushallinnon henkilöstö ei saa ryhtyä sellaisiin talousarvion toteuttamista koskeviin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita hänen omien etujensa ja yhteisön etujen välille.” Tämän mukaan komission virkamiehen, joka osallistuu sellaisen tarjouskilpailun ratkaisuun, jossa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, on ilmoitettava tästä sekä henkilöstösääntöjen 14 artiklan mukaisesti nimittävälle viranomaiselle että soveltamissääntöjen 34 artiklan mukaisesti esimiehelleen niin että virkamies voi olla osallistumatta käynnissä olevaan menettelyyn, jos eturistiriidan olemassaolo vahvistetaan. Tästä velvoitteesta muistutetaan soveltamissääntöjen 146 ja 178 artiklassa kaikille tarjouskilpailujen ja ehdotusten arviointikomiteoille.

Nykyinen lainsäädäntökehys vaikuttaa riittävältä suojaamaan yhteisön rahoitukselliset edut, sillä kaikki hyväksynnän antavat viranomaiset voivat tarkistaa kaikki tilanteet, joissa heillä on perusteltu syy epäillä jotakin ehdokasyritystä.

Komissio toteaa, etteivät arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen sisältyvät tiedot anna aihetta tämän erityistapauksen tutkimiseen.

---

(1)  Katso sivu 508.

(2)  SEC(1999) 1801/2.

(3)  SEC(2003) 387/2.

(4)  EYVL L 248, 16.9.2002.

(5)  Toinen neuvoston direktiivi 77/91/ETY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1976, niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (EYVL L 26, 31.1.1977).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/546 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/546

---

(2004/C 84 E/0622)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0194/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Lentäjien lento- ja työaikarajoitukset

Vastuualueeseeni kuuluvat lentoturvallisuusasiat, ja kannatan lento- ja työaikarajoitusten yhdenmukaistamista Euroopan unionissa. Tietooni on kantautunut kritiikkiä lento- ja työaikarajoituksia koskevista ehdotuksista.

Miten komissio suhtautuu kritiikkiin ja miten se aikoo arvioida Simpsonin ehdotuksia puolueettomasti lääketieteelliseltä ja tieteelliseltä pohjalta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Komissio viimeisteli 10. helmikuuta 2004 muutetun ehdotuksen asetukseksi, joka koskee teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 (1) muuttamista. Tähän uuteen ehdotukseen sisältyy liitteen III Q osassa parlamentin ehdottama lentoaikarajoituksia koskeva suunnitelma (2). Lisäksi komissio esittää uuden artiklan lisäämistä asetukseen (ETY) N:o 3922/91 (3), jossa otetaan käyttöön edellä mainittua Q osaa koskeva tarkistus. Tarkistus perustuu kyseisen osan säännösten tieteelliseen ja lääketieteelliseen arviointiin, jonka suorittaa Euroopan lentoturvallisuusvirasto (European Aviation Safety Agency, EASA).

Sen jälkeen, kun Euroopan lentoturvallisuusviraston tehtävät tulevaisuudessa laajennetaan koskemaan lentoliikennettä asetuksen (EY) N:o 1592/2002 (4) 7 artiklan nojalla, komissio edellyttää EASA:n suorittavan tämän tieteellisen ja lääketieteellisen arvioinnin.

---

(1)  EYVL C 311 E, 31.10.2000, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämällä muutetulla ehdotuksella (EYVL C 227 E, 24.9.2002).

(2)  Asiakirja nro A5-0263/2002, 10.7.2002.

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3922/91, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla (EYVL L 373, 31.12.1991).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1592/2002, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2002, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta (EYVL L 240, 7.9.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/546 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/546

---

(2004/C 84 E/0623)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0198/04

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tuntemattomia ilmiöitä ilmakehässä tutkivan yhteisön elimen perustaminen

Jo pitkän aikaa on saatu havaintoja ilmakehän tuntemattomista ilmiöistä koko maapallolla.

Osa näistä ilmiöistä voidaan luokitella ”tunnistamattomiksi lentäviksi esineiksi” eli ufoiksi. Ufohavainnot herättävät toisaalta suurta hämmennystä ja toisaalta ne ruokkivat väitteitä — jotka ovat tähän asti olleet vailla perusteita — mahdollisesta maapallon ulkopuolisesta elämästä.

Tällaisten ilmiöiden vakava tutkiminen Euroopan eri avaruuskeskuksissa ja tutkimuslaitoksissa ansaitsisi komissiolta erityishuomiota, koska kyseessä ovat ilmiöt, jotka eivät kuulu unionin yksittäisten jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan.

Olisiko komission mielestä suotavaa edistää ja koordinoida tuntemattomia ilmiöitä ilmakehässä koskevia tietoja ja tutkimusta kaikkialla Euroopan yhteisössä antamalla tämä tehtävä mahdollisesti jollekin erikoistuneelle laitokselle, jolla on pitkä kokemus alalta, esimerkiksi Tolosassa sijaitsevalle SEPRAlle (Service d'Expertise des Phénomènes Rares Aérospatiaux) tai Euroopan avaruusjärjestölle?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Euroopan avaruuspolitiikan kehittämiseen tähtäävän perusteellisen kuulemisen (”vihreä kirja”) (1) jälkeen komissio antoi joulukuussa 2003 valkoisen kirjan ”Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus” (2).

Valkoisessa kirjassa, joka laadittiin tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa, esitetään toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi tulevaisuudessa. Komission suosittelemat toimet Euroopan erityisosaamisen vahvistamiseksi avaruustieteissä esitetään 4.2 kohdassa.

Komissiolla oli 28. tammikuuta 2004 tilaisuus käsitellä joitakin näistä kysymyksistä suullisessa vastauksessaan valkoisen kirjan sisältöä käsittelevään suulliseen kysymykseen O-84/03 parlamentin tammikuun 2004 istunnossa (3).

Parlamentin jäsentä mahdollisesti kiinnostava asia liittyy tutkimuksen kuudennen puiteohjelman (4) yhteydessä hiljattain käynnistettyyn toimeen. Tämän toimen tarkoituksena on edistää yhteistyötä Euroopan kansallisten tutkimusrahoittajien ja kansallisten tutkimusorganisaatioiden välillä. Siihen kuuluu hanke, joka käsittelee erityisesti auringon, maan ja ilmakehän tutkimusta Euroopassa. Tämän hankkeen on määrä parantaa ilmakehän ilmiöiden tuntemusta ja tuottaa avaruutta koskevia sääpalveluja.

---

(1)  KOM(2003) 17 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 6 7 3 lopullinen.

(3)  Suullinen vastaus, 28.1.2004.

(4)  Erityinen tukitoimi: Euroopan tiedesäätiön ”Collaborative Research Programmes Scheme” -ohjelma (Eurocores).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/547 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/547

---

(2004/C 84 E/0624)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0199/04

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Etninen väestönlaskenta

Euroopan komissio on pannut alulle rikkomismenettelyn Italian valtiota kohtaan, koska Bolzanon autonomisessa maakunnassa on suoritettu etninen väestönlaskenta, jota pidetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen vastaisena. Perusteena rikkomismenettelylle on muun muassa se, että kansalaisten yksityisyyttä on rikottu vakavalla tavalla, koska heidän on ollut pakko kertoa nimensä ja mihin etniseen ryhmään he kuuluvat ja muitakin heidän kulttuuriseen ja poliittiseen taustaansa kuuluvia asioita. Samaten on rikottu myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan syrjintäkieltoa ja tasa-arvoa, jotka koskevat kansalaisia riippumatta siitä, mihin etniseen, kulttuuri-, uskonto- tai kieliryhmään he kuuluvat. Koko Euroopan unionin yhdentymis- ja yhteenkuuluvuusprosessi perustuu vastavuoroisen keskustelun periaatteeseen ja erimielisyyksien ratkaisemiseen. Italian valtiota kohtaan aloitettiin siis rikkomismenettely 10. joulukuuta 2003, ja kuuleminen on 15. tammikuuta 2004.

Voisiko komissio edellä olevan perusteella kertoa:

| 1. | Millä perustamissopimuksen säännösten rikkomisilla se perustelee yhteisön rikkomismenettelyn alullepanon? |
| --- | --- |

1.

Millä perustamissopimuksen säännösten rikkomisilla se perustelee yhteisön rikkomismenettelyn alullepanon?

| 2. | Miksi menettely keskeytettiin kolmeksi kuukaudeksi, kuka sitä halusi ja mistä syistä? |
| --- | --- |

2.

Miksi menettely keskeytettiin kolmeksi kuukaudeksi, kuka sitä halusi ja mistä syistä?

| 3. | Onko totta, että Itävalta painosti komissiota poliittisin ja diplomatian keinoin keskeytyksen aikaansaamiseksi? |
| --- | --- |

3.

Onko totta, että Itävalta painosti komissiota poliittisin ja diplomatian keinoin keskeytyksen aikaansaamiseksi?

| 4. | Mitä mieltä se on historiallisiin tosiseikkoihin perustumattomasta väitteestä, jonka mukaan Itävalta olisi ikään kuin suojelijan roolissa Alto Adigen/Etelä-Tirolin (joka sijaitsee Italian alueella) suhteen jo vanhentuneen Pariisin sopimuksen nojalla? |
| --- | --- |

4.

Mitä mieltä se on historiallisiin tosiseikkoihin perustumattomasta väitteestä, jonka mukaan Itävalta olisi ikään kuin suojelijan roolissa Alto Adigen/Etelä-Tirolin (joka sijaitsee Italian alueella) suhteen jo vanhentuneen Pariisin sopimuksen nojalla?

| 5. | Onko nähtävissä, että päätös menettelyn keskeyttämisestä kumotaan ja että asiassa edetään kaikille samojen määräaikojen ja säännösten puitteissa? |
| --- | --- |

5.

Onko nähtävissä, että päätös menettelyn keskeyttämisestä kumotaan ja että asiassa edetään kaikille samojen määräaikojen ja säännösten puitteissa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio tutkii kielelliseen väestönlaskentaan Bolzanon maakunnassa liittyvää lainsäädäntöä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1), erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 8 artiklan, pohjalta. Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ”jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että henkilötiedot ovat asianmukaisia, olennaisia eivätkä liian laajoja siihen tarkoitukseen, mihin ne on kerätty ja missä niitä myöhemmin käsitellään”. Direktiivin 8 artiklassa säädetään sellaisen arkaluontoisen tiedon vahvistetusta suojasta, joka koskee esimerkiksi etnistä alkuperää. Direktiivillä pyritään varmistamaan sisämarkkinoiden toiminta EY:n perustamissopimuksen, erityisesti sen 49 artiklan, mukaisesti edellyttämällä, että henkilötietoja voidaan vapaasti siirtää jäsenvaltioiden sisällä ja että samanaikaisesti turvataan perusoikeus yksityisyyteen. On kuitenkin huomattava, että komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä rikkomismenettelystä, joka koskee kielellisen väestönlaskennan sääntöjen yhteensopivuutta edellä mainittujen säännösten kanssa.

Asia käsitellään niiden komission normaalien menettelysääntöjen mukaisesti, joita nykyisin sovelletaan valitusten käsittelyyn. Kun valituksia ja todettuja rikkomisia käsitellään, komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä edellytetään vilpitöntä yhteistyötä ja molemminpuolista luottamusta. Tällöin molemmat osapuolet voivat keskustella tarkoituksenmukaisesti ratkaisusta, joka on yhdenmukainen yhteisön säännöstön kanssa. Tämän vuoksi komissio on toimivaltaisten viranomaisten, tässä tapauksessa Italian viranomaisten, kanssa ottanut esiin eri kysymyksiä, joissa voi olla kyse edellä mainittujen säännöksien rikkomisesta. Yhteydenpito jatkuu edelleen.

Komissiolla ei ole mitään lausuttavaa Pariisin sopimuksesta, jonka määräyksiä ei tutkita tässä asiassa.

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/548 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/548

---

(2004/C 84 E/0625)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0204/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tilinpäätöstietojen antaminen

Mitä hyötyä oli komission mukaan Parmalatin osakkeenomistajille ja velkojille siitä, että yhtiö julkisti tilinpäätöstietoja vuosineljänneksittäin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(15. maaliskuuta 2004)

Komissiolla ei ole tapana esittää arvioita tutkinnan tai oikeuskäsittelyn alaisista asioista.

Yleisellä tasolla ja viittaamatta erityisesti Parmalatin tapaukseen komissio katsoo, että kirjanpitorikokset voidaan varmemmin jäljittää nopeasti, jos yhtiöiden on julkaistava kertomuksia tai tilinpäätöstietoja vuosineljänneksittäin eikä kerran vuodessa. Investoijat saavat todennäköisesti nopeammin viitteitä yhtiön mahdollisista maksuvalmiusvaikeuksista neljännesvuosittain julkaistavien kertomusten tai tilinpäätöstietojen kuin kerran vuodessa julkaistavien tietojen perusteella, edellyttäen, että annetut tiedot eivät ole vääriä eivätkä harhaanjohtavia. Tiedotusta lisäämällä ei voida estää petoksia, mutta niiden havaitsemista voidaan helpottaa.

Tilastollisesta näkökulmasta ei yhden yksittäisen tutkimuksen perusteella ole mahdollista tehdä lopullisia päätelmiä tai etsiä vastaavuuksia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/549 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/549

---

(2004/C 84 E/0626)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0205/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Pienten ja keskisuurten yritysten suojeleminen monikansallisilta yrityksiltä: Italian Ford-kauppiaiden tapaus

Ford Italia on harjoittanut viime vuosina kauppapolitiikkaa, jonka tarkoituksena on ”kerätä ja keskittää” suurimmat autokauppiaat bulvaaniyhtiöiden suoran valvonnan alaisuuteen. Tämä on aiheuttanut suuria vaikeuksia perinteisille kauppiaille ja sen seurauksena kymmenet pk-yritykset ovat joutuneet poistumaan markkinoilta.

Eikö tämä monikansallisen Ford-konsernin epäasiallinen käytös jälleenmyyjiään kohtaan komission mielestä rajoita autokaupan alalla toimivien pk-yritysten kilpailunvapautta ja näin ollen vahingoita myös kuluttajien yleisempiä etuja, kun vain näennäisesti emoyhtiöönsä nähden ”itsenäiset” yritykset harjoittavat epäreilua kilpailua?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(15. maaliskuuta 2004)

Muiden tavarantoimittajien tavoin ajoneuvonvalmistajilla on oikeus itse järjestää tuotteidensa jakelu parhaaksi katsomallaan tavalla, kunhan jakelujärjestelmä ei ole EY:n perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan vastainen. Siten ajoneuvonvalmistajat voivat päättää, myyvätkö tuotteitaan omien jakelukana-viensa kautta vai kaupallisesti itsenäisten jälleenmyyjien välityksellä.

Fordilla on tällä hetkellä Italiassa käytössä määrällinen valikoiva jakelujärjestelmä. Määrällinen valikointi sallii ajoneuvonvalmistajan vähentää myyntiverkostoonsa kuuluvien jälleenmyyjien määrää, kunhan sopimusten irtisanomisaikoja noudatetaan. Kyseessä oleva järjestelmä on komission asetuksen (EY) N:o 1400/2002 (1) mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukainen, jos sopimuksiin ei sisälly asetuksen 4 artiklassa määriteltyjä vakavia kilpailunrajoituksia ja jos asetuksen 3 ja 5 artiklassa säädetyt ehdot täyttyvät.

Koska Fordin ei voida katsoa olevan määräävässä markkina-asemassa Italiassa, on epätodennäköistä, että sen päätös sulkea jotkin jälleenmyyjät jakeluverkostonsa ulkopuolelle ja siirtyä vertikaalisesti integroitu-neempaan jakelurakenteeseen olisi EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan vastainen.

Yritysostojen osalta arvoisan parlamentinjäsenen tulisi ottaa huomioon, että jälleenmyyntiala on Euroopassa hyvin hajanainen, eikä keskittymisaste yleensä ole riittävän korkea, jotta yhteisön sulautumasääntöjä voitaisiin soveltaa.

Komissiolla ei siten ole perusteita ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin Fordin pyrkimysten osalta yhtenäistää jakeluverkostoaan Italiassa.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 1400/2002, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2002, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla, EYVL L 203, 1.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/550 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/550

---

(2004/C 84 E/0627)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/04

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston valintamenettely

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto ilmoittaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä (1) useista valintamenettelyistä henkilöstön palkkaamiseksi. Lehdessä todetaan muun muassa, että kilpailut julkaistaan vain englanniksi ja ranskaksi.

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 (2) 17 artiklassa säädetään kuitenkin: ”Virastoon sovelletaan Euroopan yhteisön toimielimissä käytettäviä kieliä koskevaa järjestelyä.”

Saman asetuksen 22 artiklan mukaan komissio valvoo viraston toimien laillisuutta.

Katsooko komissio, että virasto toimii oikein, jos se julkaisee mainitun kilpailun vain englanniksi ja ranskaksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

Komissio kiinnittää paljon huomiota yhteisön eri virastojen soveltamiin valintamenettelyihin, myös niiden säännösten noudattamiseen, jotka koskevat virallisten kielten käyttöä ja kielissä vaadittua sujuvuutta.

Komissio on kuitenkin sillä kannalla, että tietyissä olosuhteissa toimielimen tai viraston etu, johon myös viraston sisäiset tarpeet kuuluvat, saattaa oikeuttaa vaatimuksen tiettyjen kielten osaamisesta. Näin on luonnollisestikin siinä tapauksessa, että täytettävään virkaan (tai virkoihin) liittyvän toimialan takia suoritettavat tehtävät nimenomaan edellyttävät jonkin tietyn kielen osaamista.

---

(1)  EUVL C 8 A, 13.1.2004.

(2)  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/550 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/550

---

(2004/C 84 E/0628)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0212/04

esittäjä(t): Simon Murphy (PSE) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ajoverkot

Ajoverkkojen käyttö on kielletty Euroopan unionissa. Onko komissio tietoinen, että Italian maa- ja metsätalousministeriö antoi kiellosta huolimatta 27. maaliskuuta ja 4. huhtikuuta 2003 kaksi säädöstä, joiden mukaan ne kalastajat, jotka ovat muuttaneet spadare-ajoverkkonsa (suurisilmäinen ajoverkko, jota käytetään lähes pelkästään miekkakalojen pyydystämiseen) ferrettare-verkoiksi (pienisilmäisempi ajoverkko), saavat lisätä kalastusvälineisiinsä korkeintaan 5 km pitkän verkon (reta da posta fissa), joka lasketaan veteen odottamaan, että kalat jäävät siihen kiinni, sillä ehdolla, että he saavat lisäluvan tähän?

Italian kalateollisuus on tyytyväinen näihin päätöksiin, mutta ympäristönsuojelijat ja tiedotusvälineet ovat vastustaneet niitä jyrkästi.

Italialaiset kalastusalusten omistajat ovat perustaneet kalastusyrityksiä Euroopan ulkopuolisiin Välimeren maihin, jotta he voisivat jatkaa ajoverkkokalastusta häiriöittä.

Voiko komissio antaa lisätietoja Italian hallituksen kanssa käymistään keskusteluista, joiden aikana on käsitelty kyseisiä säädöksiä ja muita huolia? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen unionin määräämän ajoverkkoja koskevan kiellon noudattamisen?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Yhteisön lainsäädännössä kielletään ajoverkon käyttö ainoastaan kalastettaessa tiettyä ryhmää laajasti vaeltavia kalalajeja, jotka luetellaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1239/98 (2), liitteessä VIII. Muu ajoverkolla kalastaminen on näin ollen sallittua.

Kalastuslupajärjestelmän uusimisen yhteydessä vuonna 1995 Italiassa suunniteltiin uudelleen ja tarkoituksenmukaistettiin pyydysten käyttöä. Yhteisnimityksellä ”ferrettara” luokiteltiin erilaisia perinteisiä kalastustapoja, joissa käytetään ajoverkkoa, jonka silmäkoko on alle 180 millimetriä, eli näin ollen verkkoja ei käytetä miekkakalan ja valkotonnikalan pyydystämiseen. Tämän jälkeen on ryhdytty sekä silmäkooltaan pienien verkkojen vaiheittaiseen poistamiseen että sääteleviin lisätoimiin yhteisön lainsäädännön noudattamiseksi.

Nykyisin ”ferrettaraa” säädellään niin, että sillä kalastettaessa on noudatettava liitteen VIII luetteloa ja sitä voidaan käyttää ainoastaan alle 100 millimetrin silmäkoon verkolla, enintään 2 kilometrin pituisena ja alle kolmen merimailin päässä rannikolta. Sen sääntely on yhdenmukaista yhteisön lainsäädännön kanssa.

Niiden kalastusalusten, joilla on vain ”ferrettaraa” koskeva kalastuslupa, vähentynyt taloudellinen kannattavuus on johtanut siihen, että Italian viranomaiset ovat antaneet niille luvan käyttää lisänä toisen luokan pyydyksiä, jolloin näiden kalastajien pitäisi kyetä saamaan toimeentulonsa kalastuksesta.

Kokonaiskorkeusrajoituksen, joka on näiden pohjaverkkojen kohdalla 4 metriä, pitäisi estää ajoverkkojen käyttöä koskevan lain kiertäminen.

Komissio ei ole tietoinen siitä, että kukaan italialainen kalastusaluksen omistaja olisi perustanut kalastusyrityksiä muualle kuin Välimeren alueen maihin.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (3) 1 artiklan nojalla voidaan kuitenkin joissakin olosuhteissa soveltaa yhteisen kalastuspolitiikan säännöksiä toimintaan, jota muiden jäsenvaltioiden kansalaiset harjoittavat.

Tarkastusyksikkönsä avulla komissio valvoo edelleen yhteisön lainsäädännön asianmukaista täytäntöönpanoa ja noudattamista.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 894/97, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1997, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (EYVL L 132, 23.5.1997).

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1239/98, annettu 8 päivänä kesäkuuta 1998, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 894/97 muuttamisesta (EYVL L 171, 17.6.1998).

(3)  Neuvoston asetus (EY N:o 2371/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (EYVL L 358, 31.12.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/552 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/552

---

(2004/C 84 E/0629)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0220/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe:   Uhka Po-joen laakson tuottajille, koska euro on liian vahva dollariin nähden

Kaupasta vastaava komission jäsen Pascal Lamy ilmaisi äskettäin huolensa siitä, että euron vaihtokurssi on liian korkea dollariin nähden. Hän totesi, että se voi olla vaarallista Euroopan kilpailukyvylle. Kuitenkin talous- ja rahoitusasioista vastaavan komissaarin tiedottaja Gerassimos Thomas esitti samaan aikaan, että komissio tukee vahvaa euroa.

Samanaikaisesti EKP:n pääjohtaja Jean-Claude Tricheťn lausunnot tuntuvat vahvistavan Lamyn huolenaiheet. Trichet totesi, että yhtenäisvaluutan vahvistuminen vaikuttaa negatiivisesti vientiin, mutta hän jatkoi, että vienti kuitenkin pitää pintansa.

Mitä komissio aikoo tehdä tilanteen selvittämiseksi ottaen huomioon esiintyneen pelon — etenkin Po-joen alueen pk-yritysten keskuudessa — siitä, että euron vahvistuminen vielä entisestään aiheuttaa muutamassa kuukaudessa noin kahden miljardin euron vahingot Pojoen laakson koillisosan tuotantojärjestelmälle?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Euron arvo on noussut dollariin nähden noin 25 prosenttia vuoden 2003 alusta lähtien. Kilpailukyvyn kannalta olennaista on kuitenkin reaalinen efektiivinen vaihtokurssi, joka perustuu euron kehitykseen suhteessa valuuttakoriin, jossa valuutat on painotettu sen mukaan, kuinka merkittäviä ne ovat euroalueen ulkomaankaupassa. Kyseisessä kurssissa on otettu huomioon myös inflaatioasteiden erot. Euroalueen reaalisen efektiivisen vaihtokurssin arvo on kohonnut vain noin 8 prosenttia vuoden 2003 tammikuun jälkeen (jolloin se oli laskenut nimellisten yksikkötyökustannusten vuoksi) ja 3 prosenttia vuodesta 1999 lähtien.

Euron arvon vahvistuminen vaikuttaa kielteisesti euroalueen vientikaupan kilpailukykyyn, mutta tuota vaikutusta on tasoittanut maailmankaupan kasvun elpyminen taloudellisen toiminnan jatkaessa vahvistumistaan maailman merkittävillä talousalueilla. Vahvempi euro edistää myös kotimaisen kysynnän kasvua euroalueella.

Komissio katsoo, että vakaa valuuttakurssi on eduksi Euroopalle, ja se seuraa tarkkaan lähikuukausien tapahtumia valuuttamarkkinoilla.

Pon laakson pienten (enintään 50 työntekijän) yritysten tilanteesta voidaan todeta, että yhtenä rakennerahastojen tärkeimmistä tavoitteista Italiassa on edistää yritysten kilpailukykyä niiden vientikapasiteetin vahvistamiseksi erityisesti kannustamalla tuote- ja prosessi-innovointeja. Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) hyötyvät myös Euroopan investointirahaston hallinnoimien riskisijoituspääoma- ja takuu-instrumenttien vipuvaikutuksesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/552 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/552

---

(2004/C 84 E/0630)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0222/04

esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Puuvilla

Ranska on äskettäin esittänyt yhteisöaloitteen puuvillan viljelyn tukemiseksi Afrikassa. Kyseisessä asiakirjassa ajetaan sitä paitsi puuvilla-alaa koskevan yhteisön tukijärjestelmän uudistamista EU-tukien vähentämiseksi, koska niiden väitetään vääristävän markkinoita.

Ranskan valtiolla on ranskalaisen tekstiilikuituja kehittävän yhtiön kautta, jolla on laaja tytäryhtiöverkosto Afrikan mantereella, erittäin suuria etuja Afrikan puuvilla-alalla. Katsooko komissio, että yhteisön neuvottelijoiden oli tästä syystä siedettävä eräiden Afrikan maiden edustajien hyökkäävää käyttäytymistä WTO:n ministerikokouksessa Cancunissa, jossa nämä vastustivat kiivaasti yhteisön järjestelmää?

Afrikan puuvilla-alan heikentynyt kilpailukyky verrattuna muissa maissa tuotetun puuvillan tai muiden tekstiilikuitujen kilpailukykyyn ei parane yhteisön tuotannon lopettamisella. Katsooko komissio, että yhden ainoan maan etujen suojelemiseksi olisi pantava täytäntöön sellainen taloudenalan uudistusta koskeva aloite, joka tekisi puuvillan viljelyn EU:ssa kannattamattomaksi? Sitä paitsi on otettava huomioon, että EU:n puuvillatuotannon osuus on tuskin kahta prosenttia maailman tuotannosta, että EU:n puuvillan viennin osuus on vain 1,5 prosenttia maailmankaupasta, että puuvillaa tuodaan EU:hun ilman tullimaksuja ja että EU ei myönnä tukea puuvillan viennille.

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Yhteisön puuvillan tukijärjestelmää koskevalla uudistusehdotuksella ei ole mitään tekemistä Länsi- ja Keski-Afrikan ranskalaisomisteisen tekstiiliteollisuuden etujen kanssa. Uudistus pohjautuu kesäkuussa 2003 Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kompromissiratkaisuun. Tuolloin saavutettiin poliittinen yhteisymmärrys yhteisen maatalouspolitiikan perinpohjaisesta uudistamisesta, ja komissio sai tehtäväkseen samojen periaatteiden mukaisesti esittää lainsäädännön mukauttamistoimenpiteitä Välimeren alueen tuotannon osalta.

Dohan kehitysohjelmaa koskevien neuvottelujen yhteydessä Euroopan unioni on tuonut esille, miten marginaalinen Euroopan unionin puuvillatuotannon asema maailmanmarkkinoilla on ja miten vähän sillä voidaan vaikuttaa puuvillakuidun maailmanhintaan. Koska Euroopan unioni ei ole nettoviejä vaan yksi suurimmista tuojista, sen on sopeuduttava hintoihin sen sijaan että määräisi niistä. Cancunissa pidetyssä WTO:n ministerien kokouksessa useat Afrikan maat pyysivät toimenpiteitä, joilla voitaisiin pyrkiä vaikuttamaan puuvillan maailmanmarkkinahintojen laskuun. Tämän seurauksena komissio ehdotti rakentavaa ratkaisua Dohan kehitysohjelmaan liittyvien maatalousneuvottelujen puitteissa. Näissä neuvotteluissa käsiteltiin markkinoille pääsyn, vientituen ja kansallisen tuen kolmea pilaria, joilla voidaan vaikuttaa puuvillan maailmanhintojen alenemiseen liittyviin kaupallisiin näkökohtiin. Tätä Cancunissa ehdotettua puuvillaratkaisua kehitettiin edelleen komission antamassa ja jäsenvaltioiden hyväksymässä, 26. marraskuuta 2003 päivätyssä tiedonannossa ”Dohan kehitysohjelmaa koskevien neuvottelujen elvyttäminen”.

Puuvillaa koskevalla uudistusehdotuksella vastataan näin ollen sekä edellä mainittuun kompromissiratkaisuun että komission sitoumukseen. Missään tapauksessa sillä ei pyritä vähentämään yhteisön tuotantoa Euroopan unionin ulkoisen maan teollisuudenalan eduksi.

Komissio katsoo, että asianomaisten Afrikan maiden Maailman kauppajärjestölle (WTO) esittämälle aloitteelle tulisi löytyä riittävästi vastakaikua. Komission näkemyksen mukaan on olennaisen tärkeää, että kehitysmaat pyrkivät entistä enemmän integroitumaan maailmankauppaan sekä kansainvälisen kaupan neuvottelufoorumeille, ja näistä aivan erityisesti juuri Maailman kauppajärjestöön.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/553 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/553

---

(2004/C 84 E/0631)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0230/04

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön määrärahojen käyttöönotto EU:n jäsenvaltioissa vuoden 2003 lopulla

Voiko komissio ilmoittaa, minkä verran yhteisön tukikehyksessä on tehty sitoumuksia ja otettu käyttöön tosiasiallisia määrärahoja kussakin EU:n jäsenvaltiossa vuoden 2003 loppuun mennessä?

Franz Fischienti komission puolesta antama täydentävä vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän tietokonetulosteen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/554 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/554

---

(2004/C 84 E/0632)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/04

esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euro

Yhtyykö komissio entisen puheenjohtajansa Jacques Delorsin näkemykseen, jonka mukaan euroalue ei ole pystynyt hyödyntämään yhtenäisvaluutan taloudellista potentiaalia, ja katsooko se siksi, että jälkikäteen tarkasteltuna Yhdistynyt kuningaskunta oli oikeassa säilyttäessään punnan ja kieltäytyessään liittymästä euroalueeseen?

Yhtyykö komissio yleisesti ottaen nykyisen puheenjohtajansa Romano Prodin näkemykseen, jonka mukaan yhtenäisvaluuttaa tukemaan tarkoitettu vakaus- ja kasvusopimus on ”typerä”?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Yhtenäisvaluutan taloudellisen potentiaalin hyödyntäminen tarkoittaa muutakin kuin euron käyttöönottoa. Se edellyttää sellaisen yleisen talousstrategian kehittämistä, joka tähtää kasvupotentiaalin lisäämiseen. Juuri siihen tähtää Lissabonin Eurooppa-neuvoston (23. ja 24. maaliskuuta 2000) strategia. Talousuudistukset, joilla lisätään Euroopan kasvupotentiaalia, ovat keskeinen osa tätä strategiaa. Kevään Eurooppa-neuvosto arvioi strategian täytäntöönpanossa tapahtunutta edistystä vuosittain komission raportin pohjalta. Viimeisimmässä kevätraportissa, jonka komissio antoi 21. tammikuuta 2004, todetaan, että vaikka useilla keskeisillä aloilla onkin edistytty, uudistuksia ei ole pantu riittävästi täytäntöön jäsenvaltioissa, ja useilla aloilla on jopa ilmennyt huomattavia vaikeuksia.

Työpaikkojen luomisessa alalla on kuitenkin edistytty: vuoden 1999 jälkeen on talouden taantumasta huolimatta luotu 6 miljoonaa uutta työpaikkaa. Pitkäaikaistyöttömyyden ja naisten työllisyysasteen suhteen on tapahtunut merkittävää parannusta, useat strategisesti tärkeät verkkomarkkinat (televiestintä, energia, rautateiden rahtiliikenne jne.) ovat avautuneet kilpailulle, ja Internetin käyttö on yleistynyt kouluissa, yrityksissä, julkishallinnossa ja kotitalouksissa.

Komissio on aina sanonut, että jos Yhdistynyt kuningaskunta haluaa ottaa euron käyttöön se voi liittyä euroalueeseen, kunhan se täyttää EY:n perustamissopimuksessa esitetyt lähentymisperusteet. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus julkaisi 9. kesäkuuta 2003 arvioinnin viidestä talous- ja rahaliittoon liittymisen taloudellisesta testistä. Arvioinnissa tunnustetaan, että euron käyttöönotto toisi etuja, mutta katsotaan, ettei aika ole vielä kypsä siihen.

Komissio antoi 27. marraskuuta 2002 tiedonannon, jossa esitetään ehdotuksia finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamiseksi (1). Ehdotuksilla pyrittiin lujittamaan finanssipoliittisiin päätöksiin vaikuttavia taloudellisia perusteluja osana talouspolitiikan koordinoinnin tehostamisen yleistä strategiaa siten, että painotetaan finanssipolitiikan ja unionin rakenneuudistusten tarpeen välistä suhdetta.

Komissio vahvisti lisäksi 13. tammikuuta 2004 kolmivaiheisen strategian, jolla selkeytetään ja parannetaan talouspolitiikkojen koordinointia ja seurantaa (2). Osana tätä strategiaa komissio esittää EMUsta viiden vuoden ajalta saadun kokemuksen ja marraskuussa 2002 annetun tiedonannon pohjalta uusia ehdotuksia talous- ja työllisyyspoliittisen hallintomallin vahvistamiseksi. Aloitteeseen kuuluu myös vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon parantaminen.

---

(1)  KOM(2002) 668 lopullinen.

(2)  Ks. myös vastaus parlamentin jäsenen Ribeiro e Castron kirjalliseen kysymykseen E-4071/03, sivu 520.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/555 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/555

---

(2004/C 84 E/0633)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0246/04

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ebron vedensiirtohankkeen töiden aloittaminen

Espanjan ympäristöministeri on ilmoittanut Espanjan hallituksen aloittavan Ebron vedensiirtohankkeen mukaiset työt helmikuun lopussa. Segura-joesta yhdistetään lopullisesti siirtotunneli Murciassa sijaitsevan Campos del Ríon vesijohdon alkuun ja Almanzorassa Almeríassa sijaitsevan Saltador al Camino del Cerro Minadon tunnelin suuhun. Samalla Espanjan ympäristöministeriön tilaama yritys on alkanut suorittaa koekaivauksia Tarragonan provinssissa sijaitsevilla Ulldeconan ja Alcanarin alueilla. Ympäristökomissaari on vahvistanut Euroopan parlamentin ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnassa 16. joulukuuta 2003 käyttämässään puheenvuorossa, että Ebron vedensiirtohankkeen töitä tarkastellaan kokonaisuutena eikä erillisinä hankkeina.

Voidaanko näitä hankkeita rahoittaa erikseen vai onko niiden sisällyttävä Ebron vedensiirtohanketta koskevaan kokonaispakettiin? Onko Euroopan unionilta anottu rahoitusta kyseisille hankkeille? Aiotaanko sitä myöntää?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Espanjan viranomaiset ovat anoneet komissiolta yhteisrahoitusta rakennerahastojen ja koheesiorahaston puitteissa Ebron vedensiirtohankkeeseen liittyvälle neljän hankkeen ryhmälle. Yhdelle näistä hankkeista, pohjoiselle sektorille, yhteisöltä on haettu yhteisrahoitusta koheesiorahastosta, kun taas kolmen muun (pääasiallisen hankkeen) osalta rahoitusta on pyydetty Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) Valenciaa, Murciaa ja Andaluciaa koskevien alueellisten toimenpideohjelmien puitteissa.

Päivämäärät, joista lähtien näiden hankkeiden menot voidaan katsoa tukikelpoisiksi, ovat koheesiorahaston osalta 29. joulukuuta 2004 ja rakennerahastojen osalta 1. tammikuuta 2000. Espanjan viranomaisten ei ole pakko odottaa komission päätöstä ennen näiden hankkeiden käynnistämistä, tosin tällaisessa tilanteessa viranomaiset joutuvat ottamaan sen riskin, ettei hanke vastaa komission asettamia vaatimuksia hankkeen hyväksymiselle siten kuin asiaan liittyvissä asetuksissa määrätään.

Vaikka yllä mainitut hankkeet on esitetty ryhmänä, ja komissio myös arvioi niitä sellaisena, kuuluu yksinomaan Espanjan viranomaisten toimivaltaan valita sopivin tapa niiden toteuttamiseksi, myös sellaisten kysymysten osalta kuin teknisistä ja tehokkuussyistä sopivaksi katsottu rakennussopimusten määrä.

Tällä hetkellä komissio on analysoimassa sille esitettyjä hankkeita. Päätös mahdollisesta yhteisön varojen myöntämisestä voidaan tehdä vasta kun kaikki tiedot on analysoitu huolellisesti. Tämä päätös tehdään voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaan, kuten asiaan liittyvissä asetuksissa määrätään, ja noudattaen täysin yhteisön lainsäädäntöä ja politiikoita, myös ympäristöön liittyviä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/556 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/556

---

(2004/C 84 E/0634)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/04

esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) ja Peter Liese (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission asetus (EY) N:o 2571/97 voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta

Olemme saaneet keskisuurilta leipomoalan yrityksiltä tiedusteluja, jotka koskevat yli seitsemän tonnin suuruisen vuotuisen voinkulutuksen yksityiskohtaista todistamista ja siihen liittyviä ongelmia.

Keskisuuren leipomoalan yrityksen on mahdotonta todistaa jokaisen halvan voigramman käyttö ja huolehtia tähän liittyvistä valtavista hallintokuluista. Seurauksena on säännöllisiä sakkomaksuja ja siten leipomotuotteiden asteittaisia hinnankorotuksia.

Aikooko komissio tätä taustaa vasten tarkistaa edellä mainittua asetusta (EY) N:o 2571/97 (1) siten, että vuodessa yli seitsemän tonnia voita käyttävien leipomoyritysten todistamisvelvollisuutta yksinkertaistetaan huomattavasti tai se poistetaan? Onko asiaa koskeva tarkistusmenettely jo käynnissä jonkin jäsenvaltion aloitteesta?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Tämä myyntitoimenpide on tärkeä keino, jolla pyritään ylläpitämään voimarkkinoiden kohtuullista tasapainoa ja välttämään voin ostamista julkiseen interventioon.

Aiheellisia valvontatoimenpiteitä tarvitaan, jotta voidaan varmistua siitä, että asetuksen säännöksiä noudatetaan, ja yhteisön varojen väärinkäytöltä voidaan suojautua. Asetuksen (EY) N:o 2571/1997 23 artiklassa määritellyt valvontatoimenpiteet kuitenkin vaihtelevat sen mukaan, onko tuettuihin tuotteisiin lisätty merkkiaineita, samoin kuin sen mukaan, kuinka suurta määrää tuettua tuotetta toimijat käyttävät välituotteeseen tai lopputuotteeseen.

Valvonta on vähemmän tiukkaa pienille toimijoille, jotka sitoutuvat kirjallisesti ostamaan 12 kuukauden ajanjaksona ainoastaan yhdeksän tonnin enimmäismäärän voiekvivalenttia (katso asetuksen 23 artiklan 6 kohta). Tällä hetkellä maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea kuitenkin harkitsee pienten toimijoiden yhdeksän tonnin enimmäismäärän nostamista.

On jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävä ottaa käyttöön valvontatoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että enimmäismääriä, joihin sovelletaan vähemmän tiukkaa valvontaa, noudatetaan.

Muihin toimijoihin kohdistuvia valvontatoimenpiteitä, jotka koskevat välituotteiden käyttöä lopputuotteissa ja tarkastusten aikaväliä, kuvaillaan 23 artiklan 4 kohdassa. Kohdassa vaaditaan valmistusreseptien ja rekisterien tarkastusta, samoin kuin käytettyjen määrien mukaan tehtäviä pistokokeita, ja merkkiaineellisten tuotteiden kohdalla pistokokeita on tehtävä vähintään kerran kuukaudessa, jos laitoksessa käytetään kuukausittain voita tai sen ekvivalenttia vähintään viisi tonnia. Keskisuurten ja isompien toimijoiden valvontavaatimuksia pidetään kohtuullisina toimenpiteinä, joilla varmistetaan, että asetuksen ehtoja noudatetaan.

---

(1)  EYVL L 350, 20.12.1997, s. 3.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/557 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/557

---

(2004/C 84 E/0635)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0252/04

esittäjä(t): Raquel Cardoso (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Natura 2000 -verkoston rahoitus

Toukokuun 21. päivänä 1992 annetun luontotyyppidirektiivin 92/43/ETY (1) 8 artiklassa säädetään Natura 2000 -verkoston yhteisrahoituksesta. Komission oli määrä antaa vuoden 2003 työohjelmansa mukaisesti syyskuuhun mennessä tiedonanto Natura 2000 -verkoston rahoituksesta.

Useat jäsenvaltiot ovat perättäisissä ympäristöneuvoston kokouksissa pyytäneet komissaari Margot Wallströmiltä selitystä Natura 2000 -verkoston rahoitustarpeita koskevasta komission vastauksesta. Komissio on antanut ilmeisen epätyydyttäviä vastauksia.

Sitoutuuko komissio antamaan tiettyyn päivämäärään mennessä tiedonannon Natura 2000 -verkoston rahoituksesta täyttääkseen kuudennen ympäristöasioita koskevan toimintaohjelman mukaiset tavoitteet?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Komissio on sitoutunut antamaan Natura 2000 -verkoston rahoitusta koskevan tiedonannon vuonna 2004. Ehdotusta on siirretty eteenpäin vuoden 2003 työohjelmasta. Tiedonannon on määrä valmistua vuoden 2004 ensimmäisellä puoliskolla.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/557 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/557

---

(2004/C 84 E/0636)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/04

esittäjä(t): Joan Valivé (ELDR) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Mallorcan saaren tiesuunnitelma

Mallorcalla (Baleaarit) on maanteistä vastaava toimivaltainen viranomainen Conseil de Mallorca äskettäin hyväksynyt tulevina vuosina rakennettavia maanteitä ja moottoriteitä koskevan yleissuunnitelman. Kyseisen suunnitelman mukaisesti on mahdollista muun muassa rakentaa jopa seitsemän uutta moottori- ja moottoriliikennetietä, mikä merkitsee yli 2 000 hehtaarin suuruisen maaseutualueen tuhoutumista. Alueeseen kuuluu 120 hehtaarin suuruinen pensaikkoalue, jolla kasvaa erityisesti Olea- ja Cerationia-sukuihin kuuluvia puita, mäntyjä (Pinus halepensis) sekä rautatammia (Quercion ilicis).

Kuten useat Mallorcan yhteiskunnalliset ja taloudelliset toimijat ovat tuoneet julki, tiesuunnitelman yhteydessä ei ole tehty minkäänlaista ympäristövaikutusten arviointia. Kyseisen suunnitelman vaikutuksia ympäristöön ei ole pohdittu mitenkään, eikä myöskään toimia, joilla minimoidaan luonnon arvoihin kohdistuvat vaikutukset. Tiesuunnitelma on hyväksytty vaadittuja asiakirjoja esittämättä ja rikkomalla komission direktiiviä, jonka mukaan jäsenvaltioiden on suoritettava ympäristövaikutusten arviointi julkisista hankkeista, joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia ympäristöön.

Katsooko komissio tässä tilanteessa, että hyväksymällä kyseinen tiesuunnitelma rikotaan uudestaan ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä, kuten komissio on äskettäin yhteisön tuomioistuimessa nostamassaan kanteessa todennut? Näin ollen voidaan osoittaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklan (130R) 2 kohdan mukaisesti tiesuunnitelma ei perustu ennalta varautumisen periaatteeseen eikä periaatteiseen, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja ympäristövahingot olisi torjuttava. Katsooko komissio, että luontotyyppien sekä luonnonvaraisten kasvien ja eläinten suojelusta annettua neuvoston direktiiviä noudatetaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa sellaisen suunnitelman hyväksymiseen, joka koskee teiden ja moottoriteiden rakentamista saarelle lähivuosina ja josta ei ole tehty ympäristövaikutusten arviointia. Tämän suunnitelman perusteella on mahdollista rakentaa jopa seitsemän uutta moottori- ja moottoriliikennetietä.

Mitä tulee siihen, ettei suunnitelmasta ole tehty ympäristövaikutusten arviointia, on huomattava, ettei ympäristövaikutusten arviointia koskevassa yhteisön lainsäädännössä nykyisellään ole säännöstä, joka velvoittaisi jäsenvaltioita toteuttamaan strategista ympäristöarviointia suunnitelmaluonnoksistaan, ohjelmistaan tai ehdotetuista muutoksista. Tilanne muuttuu 21. heinäkuuta 2004, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi 2001/42/EY (1) osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämän jälkeen jäsenvaltioiden on toteutettava ympäristöarviointi direktiivin määritelmien mukaisista suunnitelmista ja ohjelmista. Tietyissä olosuhteissa suunnitelmat ja ohjelmat, jotka on aloitettu ennen 21. heinäkuuta 2004, mutta hyväksytty vasta 21. heinäkuuta 2006 jälkeen, voivat myös vaatia arviointia. SEA-direktiivi on hyväksytty perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja sen johdanto-osassa on nimenomaisia viittauksia ennalta varautumisen periaatteeseen ja ehkäisevään toimintaan.

Kun tiettyjen yksittäisten hankkeiden rakentamiseen kuitenkin on haettu lupaa, sovelletaan direktiiviä 85/337/ETY (YVA-direktiivi) (2), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (3). Siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen luvan myöntämistä arvioidaan niiden hankkeiden vaikutukset, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi on todennäköisesti merkittäviä ympäristövaikutuksia. Nämä hankkeet määritellään 4 artiklassa, jossa viitataan direktiivin liitteisiin I ja II. Moottoriteiden rakentaminen kuuluu liitteessä I olevan 7 kohdan b alakohdassa määriteltyihin hankkeisiin, joiden ympäristövaikutusten arvioiminen on pakollista. Muiden hankkeiden osalta, esimerkiksi teiden, joihin ei sovelleta liitettä I, sovelletaan liitettä II. Tässä tapauksessa kansallisten viranomaisten on määriteltävä, joko tapauskohtaisesti tutkimalla tai tiettyjen rajojen tai kriteerien perusteella, tehdäänkö hankkeelle arviointi, koska sillä on todennäköisesti merkittäviä ympäristövaikutuksia, ottaen huomioon direktiivin III liitteessä määritellyt asiaankuuluvat valintakriteerit.

Komissio haluaisi ilmoittaa arvoisalle jäsenelle, että sille on esitetty samaa aihetta koskevat Miquel Mayol i Raynalon kirjalliset kysymykset E-3346/03 (4) ja E-3822/03 (5) ja Marie Anne Isler Béguinin kirjallinen kysymys E-3865/03 (6). Näin ollen komissio on käynnistänyt menettelyn tutkiakseen näissä kysymyksissä esiin tuotuja asioita ja pyytääkseen selvitystä Espanjan viranomaisilta.

Mitä tulee luonnonsuojelunäkökohtiin, EU:n luonnonsuojelua koskevaan lainsäädäntöön kuuluvat molemmat direktiivit: luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY (7) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (8). Näiden direktiivien soveltamisella tähdätään sekä yhtenäiseen eurooppalaiseen erityisten suojelutoimien alueiden että erityissuojelualueiden verkostoon, joka toteutetaan Natura 2000 -ohjelman puitteissa. Jos tiesuunnitelmalla kuitenkin todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia näihin, joko yksinään tai yhdessä muiden Baleaarien Natura 2000 -verkoston hankkeiden kanssa, tarvitaan asianmukaista ympäristövaikutusten arviointia direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001).

(2)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985).

(3)  EYVL L 73, 14.3.1997.

(4)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(5)  Katso sivu 102.

(6)  Katso sivu 107.

(7)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(8)  EYVL L 103, 25.4.1979.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/559 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/559

---

(2004/C 84 E/0637)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0259/04

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tietullit valtatielle 47 Valsuganassa

Trenton autonominen maakunta on kertonut aikovansa periä tietulleja valtatiellä 47 Valsuganassa Italiassa omalla alueellaan.

Tietullit koskisivat vain läpikulkuliikennettä ja etenkin kansainvälisiin kuljetuksiin käytettäviä rekkoja.

Tieyhteyksissä Veneton alueelta Brenneron solaan on ongelmia, ja Valdasticon A 31 -moottoritien valmistuminen on viivästynyt poliittisista ja byrokraattisista syistä. Valsuganan tie on luonnollinen kauttakulkuväylä kaikille Veneton ja Friulin asukkaille, jotka haluavat mennä Brenneron solan kautta Keski-Eurooppaan. Pitäen mielessä komission äskettäin esittämät suuntaviivat tieliikenneyhteyksien hinnoittelusta voisiko komissio kertoa:

| 1. | onko se tietoinen asiasta? |
| --- | --- |

1.

onko se tietoinen asiasta?

| 2. | katsooko se, että tällainen määräys rajoittaa vakavalla tavalla tavaroiden ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta? |
| --- | --- |

2.

katsooko se, että tällainen määräys rajoittaa vakavalla tavalla tavaroiden ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta?

| 3. | katsooko se, että tapaukseen liittyy valtiontukia ja kilpailua koskevien säännösten räikeää rikkomista? |
| --- | --- |

3.

katsooko se, että tapaukseen liittyy valtiontukia ja kilpailua koskevien säännösten räikeää rikkomista?

| 4. | pitääkö se tätä asiaa vaarallisena niiden reaktioiden vuoksi, joita se voi provosoida muiden sellaisten alueiden johdossa, joiden kautta valtatie 47 kulkee tai joilla on vastaavanlaisia tärkeitä tieyhteyksiä? |
| --- | --- |

4.

pitääkö se tätä asiaa vaarallisena niiden reaktioiden vuoksi, joita se voi provosoida muiden sellaisten alueiden johdossa, joiden kautta valtatie 47 kulkee tai joilla on vastaavanlaisia tärkeitä tieyhteyksiä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen sellaisista suunnitelmista tietullien perimiseksi Valsuganassa Italiassa, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.

Yhteisön erityinen lainsäädännön väline verojen, tullien ja käyttömaksujen perimiseksi on direktiivi 1999/62/EY (1). Se on tarkoitettu sovellettavaksi raskaisiin tavaraliikenteen ajoneuvoihin, jotka painavat 12 tonnia tai enemmän. On korostettava, että jäsenvaltioiden periessä tulleja alle 12 tonnin painoisilta tavaraliikenteen ajoneuvoilta ja matkustajaliikenteen ajoneuvoilta, mukaan luettuina pitkän matkan bussit, jäsenvaltioiden ei tarvitse toimia direktiivin 1999/62/EY määräysten mukaisesti, koska tällaiset ajoneuvot eivät kuulu sen soveltamisalaan.

Sen osalta, peritäänkö tulleja muilta kuin direktiivissä 1999/62/EY määritellyiltä ajoneuvoilta, noudatetaan toissijaisuusperiaatetta, jonka avulla jäsenvaltiot voivat tehokkaammin tehdä päätöksiä ottamalla huomioon paikalliset olosuhteet.

Missään tapauksessa tullien periminen ei kuitenkaan saa syrjiä, suorasti tai epäsuorasti, kuljettajaa kansalaisuuden tai ajoneuvon alkuperämaan tai matkan määränpään perusteella. Raskaan tavaraliikenteen ajoneuvoilta tulleja voidaan periä ainoastaan moottoriteillä tai ominaispiirteiltään vastaavanlaisilla teillä. Lisäksi jäsenvaltioiden on määrä noudattaa vapaata liikkuvuutta koskevia säännöksiä, jotka sisältyvät sopimuksiin. Jäsenvaltioiden on ennen kaikkea pidättäydyttävä ottamasta käyttöön toimenpiteitä, jotka saattaisivat haitata yhteisön sisäistä kauppaa, ja kohtuuttoman korkea tullimaksu olisi tällainen toimenpide sovellettuna jollakin tietyllä reitillä, jota useimmat ajajat käyttävät matkalla muihin jäsenvaltioihin ja pois niistä.

Tullijärjestelmän avoimuuden kehittämiseksi pidemmälle ja ”käyttäjä maksaa” -periaatteen toteuttamiseksi komissio teki kesäkuussa 2003 ehdotuksen parlamentin ja neuvoston direktiiviksi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta (2), ja se kattaa kaikki yli 3,5 tonnin painoiset tavaraliikenteen ajoneuvot, jotka käyttävät Euroopan laajuista liikenneverkkoa. Tässä direktiiviehdotuksessa jäsenvaltioille annetaan lisäksi mahdollisuus soveltaa erityisen herkillä alueilla korotettuja tietulleja, joiden tarkoitus on rahoittaa EU:n kannalta erittäin kiinnostavia kuljetusalan infrastruktuuriin liittyviä hankkeita samalla liikennekäytävällä tai samalla alueella. Muita ajoneuvoja tai teitä koskevat tullit kuuluvat toissijaisuusperiaatteen piiriin.

Komissio ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin selvittääkseen arvoisan jäsenen esille tuomia asioita.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä (EYVL L 187, 20.7.1999).

(2)  KOM(2003)448 lopullinen, 2003/0175 (COD).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/560 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/560

---

(2004/C 84 E/0638)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0271/04

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eurokolikoiden ja -seteleiden väärentäminen

Euroopan petostentorjuntaviraston mukaan liikkeestä poistettujen väärennettyjen eurokolikoiden määrä on kymmenkertaistunut edellisvuodesta 26191 kappaleeseen. Lisäksi on havaittu, että väärennettyjen kolikoiden laatu on ollut parempi vuonna 2003.

Euroopan keskuspankki puolestaan on ilmoittanut, että 551 287 euroseteliä on takavarikoitu vuonna 2003.

On pakko todeta, että nämä määrät jäävät vähäisiksi suhteessa liikkeessä oleviin 49 miljardiin kolikkoon ja 9 miljardiin seteliin. Väärennösten hurja kasvu ja alati kehittyvä väärennöstekniikka eivät voi kuitenkaan olla huolestuttamatta eurooppalaisia kuluttajia.

Harkitseeko Euroopan komissio tehokkaampiin toimenpiteisiin ryhtymistä taistellakseen tätä vitsausta vastaan?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Euroseteleiden ja -kolikoiden väärentämisen torjunnasta vastaavat yhdessä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, Euroopan keskuspankki (EKP), Europol ja komissio. EU:n toimielinten ja muiden elinten tehtävät ja vastuualueet täydentävät toisiaan.

Euroseteleiden ja -kolikoiden väärentämisen torjunnasta on laadittu tarvittava yhteisön ja EU:n lainsäädäntö, johon kuuluvat:

| — | lainsäädäntö, jossa säädetään euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (1) |
| --- | --- |

—

lainsäädäntö, jossa säädetään euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (1)

| — | lainsäädäntö, jolla vahvistetaan euroseteleiden ja -kolikoiden väärentämisen torjuntaa rikosoikeudellisilla seuraamuksilla ja muilla seuraamuksilla (2) |
| --- | --- |

—

lainsäädäntö, jolla vahvistetaan euroseteleiden ja -kolikoiden väärentämisen torjuntaa rikosoikeudellisilla seuraamuksilla ja muilla seuraamuksilla (2)

| — | lainsäädäntö, jolla perustetaan tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva toimintaohjelma (Perikles) (3) euron suojaamiseksi. |
| --- | --- |

—

lainsäädäntö, jolla perustetaan tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva toimintaohjelma (Perikles) (3) euron suojaamiseksi.

Näillä järjestelmillä varmistetaan euroseteleiden ja -kolikoiden vahva suoja väärentämistä vastaan, tehostetaan rajat ylittävää ja monialaista yhteistyötä sekä tuetaan kansallista, Euroopan laajuista ja kansainvälistä tiivistä koulutusta.

Näiden toimenpiteiden lisäksi komissio edelleen paneutuu yhteistyössä jäsenvaltioiden ja EKP:n kanssa asetuksen (EY) N:o 1338/2001 ja erityisesti luottolaitosten velvollisuuksia koskevan 6 artiklan moitteettomaan täytäntöönpanoon.

Komissio myös panostaa resursseja siihen, että euron suojaamista koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan kokonaan täytäntöön uusissa jäsenvaltioissa.

Jäsenvaltioiden välisten yhteisten tutkintaryhmien perustaminen yhteistyössä Europolin kanssa tehostaa lainvalvontaviranomaisten toimia.

EKP ja komissio lisäävät euron suojaamista koskevaa tiedotustoimintaa.

Komissio ryhtyy jatkossakin kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tehostaakseen euroseteleiden ja -kolikoiden väärentämisen torjuntaa.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (EYVL L 181, 4.7.2001). Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaan (EYVL C 149, 28.5.1999).

(2)  Neuvoston puitepäätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, rahanväärennyksen estämiseksi annettavan suojan vahvistamisesta rikosoikeudellisten ja muiden seuraamusten avulla euron käyttöönoton yhteydessä (EYVL L 140, 14.6.2000).

(3)  Neuvoston päätös 2001/923/EY, tehty 17 päivänä joulukuuta 2001, tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (Perikles-ohjelma) (EYVL L 339, 21.12.2001).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/561 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/561

---

(2004/C 84 E/0639)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0273/04

esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Automar srl — Mercedes-Benz-ajoneuvojen jälleenmyyjä

| 1. | Italiassa toimii Automar srl -yhtiö, jonka toimipaikka on Latinassa osoitteessa Via SS 148 Pontina nro 41. |
| --- | --- |

1.

Italiassa toimii Automar srl -yhtiö, jonka toimipaikka on Latinassa osoitteessa Via SS 148 Pontina nro 41.

| 2. | Kyseinen yhtiö oli vuodesta 1968 lähtien ainoa Mercedes-Benz-henkilöautojen ja -hyötyajoneuvojen myynnistä ja palveluista vastaava jälleenmyyjä Latinassa ja sen lähiseuduilla. |
| --- | --- |

2.

Kyseinen yhtiö oli vuodesta 1968 lähtien ainoa Mercedes-Benz-henkilöautojen ja -hyötyajoneuvojen myynnistä ja palveluista vastaava jälleenmyyjä Latinassa ja sen lähiseuduilla.

| 3. | Vuonna 1997 yhtiön toimeksiantosopimusta supistettiin koskemaan vain henkilöautoja. |
| --- | --- |

3.

Vuonna 1997 yhtiön toimeksiantosopimusta supistettiin koskemaan vain henkilöautoja.

| 4. | Tällä hetkellä yhtiön liikevaihto on noin 15 miljoonaa euroa vuodessa, ja sillä on noin 50 työntekijää. |
| --- | --- |

4.

Tällä hetkellä yhtiön liikevaihto on noin 15 miljoonaa euroa vuodessa, ja sillä on noin 50 työntekijää.

| 5. | Vuosina 1997—2000 Automar investoi kyseisen toimeksiantosopimuksen puitteissa noin 3,5 miljoonaa euroa teknisiin uudistuksiin ja uusiin palveluihin. Emoyhtiö joko hyväksyi kaikki kyseiset aloitteet tai edellytti niiden toteuttamista. |
| --- | --- |

5.

Vuosina 1997—2000 Automar investoi kyseisen toimeksiantosopimuksen puitteissa noin 3,5 miljoonaa euroa teknisiin uudistuksiin ja uusiin palveluihin. Emoyhtiö joko hyväksyi kaikki kyseiset aloitteet tai edellytti niiden toteuttamista.

| 6. | Daimler Chrysler Italia Spa sanoi 19. syyskuuta 2002 yksipuolisesti toimeksiantosopimuksen irti asetuksen (EY) N:o 1400/2002 (1) nojalla 12 kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

6.

Daimler Chrysler Italia Spa sanoi 19. syyskuuta 2002 yksipuolisesti toimeksiantosopimuksen irti asetuksen (EY) N:o 1400/2002 (1) nojalla 12 kuukauden irtisanomisajalla.

| 7. | Toimeksiantosopimuksen voimassaoloaikana, vuonna 2001, Daimler Chrysler Italia Spa oli tehnyt erään toisen yhtiön kanssa toimeksiantosopimuksen ja myynyt ajoneuvoja arviolta 2,6 miljoonan euron arvosta. |
| --- | --- |

7.

Toimeksiantosopimuksen voimassaoloaikana, vuonna 2001, Daimler Chrysler Italia Spa oli tehnyt erään toisen yhtiön kanssa toimeksiantosopimuksen ja myynyt ajoneuvoja arviolta 2,6 miljoonan euron arvosta.

| 8. | Elokuussa 2002 Automar esitti vastalauseen edellä mainitusta toiminnasta. |
| --- | --- |

8.

Elokuussa 2002 Automar esitti vastalauseen edellä mainitusta toiminnasta.

| 9. | Daimler Chrysler Italia Spa muutti suhdettaan uuteen jälleenmyyjään ja perusti sen kanssa NEW Co -yhtiön säilyttäen itsellään 51 prosenttia sen osakkeista. |
| --- | --- |

9.

Daimler Chrysler Italia Spa muutti suhdettaan uuteen jälleenmyyjään ja perusti sen kanssa NEW Co -yhtiön säilyttäen itsellään 51 prosenttia sen osakkeista.

| 10. | Daimler Chrysler Italia Spa tarjosi Automar-yhtiölle mahdollisuutta perustaa toinen NEW Co -yhtiö omilla ehdoillaan tai tarjoutui vaihtoehtoisesti ostamaan Automarin naurettavan alhaiseen hintaan. |
| --- | --- |

10.

Daimler Chrysler Italia Spa tarjosi Automar-yhtiölle mahdollisuutta perustaa toinen NEW Co -yhtiö omilla ehdoillaan tai tarjoutui vaihtoehtoisesti ostamaan Automarin naurettavan alhaiseen hintaan.

| 11. | Automar on pyytänyt asetuksen (EY) N:o 1400/2002 mukaisesti myynninjälkeistä sopimusta, jonka toimeksiantaja torjui ja jonka jälkeen se keskeytti varaosien ja lisälaitteiden toimittamisen 22. syyskuuta ja 1. lokakuuta 2003 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

11.

Automar on pyytänyt asetuksen (EY) N:o 1400/2002 mukaisesti myynninjälkeistä sopimusta, jonka toimeksiantaja torjui ja jonka jälkeen se keskeytti varaosien ja lisälaitteiden toimittamisen 22. syyskuuta ja 1. lokakuuta 2003 väliseksi ajaksi.

Voiko komissio ilmoittaa:

| a) | onko edellä esitetty menettelytapa laillinen, ja jos on, niin eikö 12 kuukauden irtisanomisajan sijaan olisi pitänyt noudattaa 24 kuukauden irtisanomisaikaa? |
| --- | --- |

a)

onko edellä esitetty menettelytapa laillinen, ja jos on, niin eikö 12 kuukauden irtisanomisajan sijaan olisi pitänyt noudattaa 24 kuukauden irtisanomisaikaa?

| b) | aikooko se puuttua edellä mainittuun asiaan yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi? |
| --- | --- |

b)

aikooko se puuttua edellä mainittuun asiaan yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Ajoneuvonvalmistajat voivat yleensä muiden tavarantoimittajien tapaan vapaasti päättää tuotteidensa jakelusta, mikäli niiden jakelujärjestelmä ei ole EY:n perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan vastainen. Ajoneuvonvalmistajat voivat siis päättää, myyvätkö tuotteitaan omien jakelukanaviensa kautta vai kaupallisesti riippumattomien jälleenmyyjien välityksellä. Komissio muistuttaakin arvoisalle parlamentin jäsenelle, että asetus (EY) N:o 1400/2002 (2) sekä aiempi asetus (EY) N:o 1475/95 (3) yleensä sallivat ajoneuvonvalmistajan siirtymisen vertikaalisesti integroituneempaan jakelurakenteeseen.

Molemmat asetukset kattavat määrälliset valikoivat jakelujärjestelmät, jotka sallivat ajoneuvonvalmistajien itse päättää jakeluverkostoonsa kuuluvien jälleenmyyjien määrästä ja rajoittaa sitä myös irtisanomalla jakelusopimuksia, kunhan tiettyjä irtisanomisaikoja noudatetaan. Koska Automar-yhtiön jakelusopimus irtisanottiin ennen asetuksen (EY) N:o 1400/2002 (4) voimaantuloa, tässä tapauksessa on sovellettava asetusta (EY) N:o 1475/95. Asetuksen (EY) N:o 1475/95 (5) 5 artiklan 2 kohdan 2 alakohdan mukaan irtisanomisajan pitäisi yleisesti ottaen olla vähintään kaksi vuotta, jos sopimus on voimassa toistaiseksi. Asetukseen kuitenkin sisältyi joitakin poikkeustapauksia (6), tärkeimpänä niistä tarve uudistaa koko verkoston tai sen merkittävän osan rakennetta, joissa irtisanomisaika voitiin lyhentää yhteen vuoteen. Tämän poikkeuksen sovellettavuus Automarin tapaukseen pitäisi tutkia tapauksen erityispiirteiden (7) valossa.

Uuden toimeksiantosopimuksen tekemisen osalta toisen jälleenmyyjän kanssa vuonna 2001, jolloin sopimus Automar Srl:n kanssa oli vielä voimassa, mahdollisen sopimusrikkomuksen voi sovellettavan siviililainsäädännön nojalla todeta ainoastaan asiassa toimivaltainen kansallinen tuomioistuin.

Huolto- ja korjauspalvelusopimusta koskevan Automarin pyynnön osalta komissio toteaa ensin, että jotta Mercedes-Benzin valtuuttamaan korjaamoverkostoon sovellettaisiin asetusta (EY) N:o 1400/2002, Mercedes-Benz-yhtiössä tulisi yleensä (8) olla käytössä laadullinen valikoiva jakelujärjestelmä. Tällaisessa järjestelmässä valintaperusteet tulee rajoittaa vain tuotteen laadun edellyttämiin perusteisiin, niiden tulee koskea yhdenmukaisesti kaikkia varteenotettavia korjaamoita ja niitä on sovellettava tasapuolisesti. Siten Mercedes-Benzin on sallittava kaikkien kyseiset kriteerit täyttävien korjaamoiden toimia valtuutettuina korjaamoina, mukaan luettuina ne, joiden jälleenmyyntisopimukset on irtisanottu mutta jotka haluaisivat jatkaa valtuutettuina korjaamoina (9). Komissio korostaa kuitenkin, että näitä säännöksiä voidaan soveltaa jo voimassa oleviin sopimuksiin vasta 1. lokakuuta 2003 lähtien (10).

Komissio myös huomauttaa, että arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään esiin tuomat erityiset ongelmat olisi parempi saattaa kansallisen kilpailuviranomaisen tai kansallisen tuomarin käsiteltäviksi, ottaen huomioon kyseessä olevan käytännön maantieteellisesti rajoitetut vaikutukset ja kysymyksessä ilmi tulleet sopimusvastuuta koskevat seikat.

---

(1)  EYVL L 203, 1.8.2002, s. 30.

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1400/2002, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2002, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla (EYVL L 203, 1.8.2002).

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1475/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin (EYVL L 145, 29.6.1995).

(4)  Asetuksen (EY) N:o 1400/2002 12 artiklan mukaisesti asetus tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 2002.

(5)  Tätä asetusta oli sovellettava vielä 19. syyskuuta 2002, sillä asetus (EY) N:o 1400/2002 tuli voimaan 1. lokakuuta 2002, ja sitä alettiin soveltaa olemassa oleviin sopimuksiin 1. lokakuuta 2003 (asetuksen (EY) N:o 1400/2002 12 ja 10 artiklojen mukaisesti).

(6)  Ks. 5 artiklan 2 kohdan 2 alakohta ja 5 artiklan 3 kohta.

(7)  Komissio ilmaisi kantansa verkoston rakenneuudistusta koskevaan poikkeukseen esitteessään asetuksesta (EY) N:o 1475/95 (Moottoriajoneuvojen jälleenmyynti, asetus (EY) N:o 1475/95. Esite (IV/9509/95EN), julkaistu Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/competition/car_sector/distribution/#reg_1475_95). Ks. erityisesti vastaus kysymykseen nro 16.

(8)  Tämä riippuu tavarantoimittajan valtuuttaman korjaamoverkoston markkinaosuudesta kaikista kyseessä olevan moottoriajoneuvomerkin korjauksista (ks. esitteen vastaus kysymykseen nro 72). Jos markkinaosuus on yli 30 prosenttia, vain laadullisesti valikoiva verkosto kuuluu ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan (ks. asetuksen (EY) N:o 1400/2002 3 artiklan 1 kohta).

(9)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1400/2002 3 artiklan 1 kohta ja 1 artiklan 1 kohdan h alakohta sekä asetuksesta (EY) N:o 1400/2002 annetun esitteen vastaukset kysymyksiin nro 72—74 (Moottoriajoneuvojen jälleenmyynti ja huolto EU:n alueella. Esite, julkaistu Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/competition/car_sector/).

(10)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1400/2002 10 artikla sekä vastaavasti edellä mainitun asetuksesta (EY) N:o 1400/2002 annetun esitteen vastaukset kysymyksiin nro 22 ja 23.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/563 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/563

---

(2004/C 84 E/0640)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0275/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   EU:n perusoikeuskirja

EU:n perusoikeuskirjan 10 ja 11 artiklassa todetaan, että uskonnon ja sananvapaus ovat kaikkien EU:n kansalaisten ihmisoikeuksia.

Ranskan hallitus esitti äskettäin sellaisen lain säätämistä, jolla kielletään uskonnon ilmentäminen valtion kouluissa käyttämällä uskonnollisia symboleja (kuten hijab eli päähuivi).

Onko Ranskan hallituksen esitys komission mielestä hyväksyttävä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos ehdotus hyväksytään osaksi Ranskan lainsäädäntöä? Onko komissio jo käynnistänyt toimia?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen Ranskan lakiesityksestä, jolla kiellettäisiin uskonnollisten tunnusten käyttäminen valtion keskiasteen oppilaitoksissa.

Se, katsotaanko uskonnollisten tunnusten käyttökiellon olevan direktiivissä 2000/78/EY (1) tarkoitettua laitonta syrjintää, riippuu asianomaisen lainsäädännön konkreettisesta sisällöstä ja kyseessä olevien jäsenvaltioiden esittämistä direktiivin soveltamista koskevista perusteluista.

Komissio seuraa arvoisan parlamentinjäsenen esiin tuoman tilanteen kehittymistä. Jos yhteisön oikeuden piiriin kuuluvia perusoikeuksia loukataan, komissio arvioi, onko sillä aihetta puuttua asiaan.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/564 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/564

---

(2004/C 84 E/0641)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0276/04

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(5. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ilman saastuminen

Onko komissio yhtä mieltä siitä, että kansalaisilla on oikeus saada tietoa yrityksistä peräisin olevien saasteiden laadusta ja määrästä Euroopassa?

Onko oikeus turvattu yhteisön voimassa olevassa lainsäädännössä? Jos ei ole, aikooko komissio ryhtyä asiassa toimiin?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissio on yhtä mieltä siitä, että kansalaisilla on oikeus saada tietoa yrityksistä peräisin olevien saasteiden laadusta ja määrästä Euroopassa.

Kansalaisten oikeus saada ympäristötietoa on nykyisin määritelty 7 päivänä kesäkuuta annetussa neuvoston direktiivissä 90/313/ETY (1), joka takaa julkisten viranomaisten hallussa olevan ympäristöä koskevan tiedon vapaan saannin.

Ympäristöä koskevaa tietoa saadakseen henkilön (kansalaisen) on esitettävä tietopyyntö julkiselle viranomaiselle, jonka hallussa henkilö uskoo tämän niemenomaisen tiedon olevan. Yleissääntönä on, että tiedonsaantioikeuden tulisi olla mahdollisimman laaja, ja syiden, joiden perusteella tiedon saaminen voidaan estää, määrä on rajoitettu. Tämä direktiivi ei velvoita julkista viranomaista antamaan kaikkea hallussaan olevaa tietoa omasta aloitteestaan, eikä direktiivi itsessään myöskään velvoita julkisia viranomaisia keräämään sellaista tietoa.

Uudessa ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/4/EY (2) ei ainoastaan velvoiteta julkisia viranomaisia antamaan ympäristötietoa pyydettäessä vaan myös velvoitetaan aktiivisesti levittämään sitä. Jäsenvaltioiden on sovellettava tätä direktiiviä 14. helmikuuta 2005 mennessä.

Yrityksistä peräisin olevien saasteiden alalla komissio ottaa käyttöön Euroopan epäpuhtauspäästörekisterin (EPER) 23. helmikuuta 2004 Euroopan ympäristötoimistossa Kööpenhaminassa. EPER on ensimmäinen Euroopan laajuinen rekisteri teollisuuden päästöistä ilmaan ja veteen. Yksityiskohtaista tietoa on ensimmäistä kertaa julkisesti saatavilla 50 saasteen ja noin 10 000 EU:n alueella olevan suuren teollisuuslaitoksen päästöjen osalta Internet-sivustossa: (www.eper.cec.eu.int).

EPER perustettiin Euroopan epäpuhtauspäästörekisterin (EPER) laatimisesta ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä (IPPC) annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY 15 artiklan mukaisesti 17 päivänä heinäkuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/479/EY (3) perusteella. IPPC perustuu 24. syyskuuta 1996 annettuun neuvoston direktiiviin 96/61/EY (4). Tämän direktiivin 15 artiklan 3 kohdassa todetaan seuraavaa:

| | Komissio julkaisee joka kolmas vuosi jäsenvaltioiden toimittamien aineistojen perusteella luettelon tärkeimmistä päästöistä ja niiden aiheuttajista. |
| --- | --- |

Komissio julkaisee joka kolmas vuosi jäsenvaltioiden toimittamien aineistojen perusteella luettelon tärkeimmistä päästöistä ja niiden aiheuttajista.

---

(1)  EYVL L 158, 23.6.1990.

(2)  EUVL L 41, 14.2.2003.

(3)  EYVL L 192, 28.7.2000.

(4)  EYVL L 257, 10.10.1996.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/565 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/565

---

(2004/C 84 E/0642)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Apinoilla tehtävät eläinkokeet EU:ssa

Huolestuin kovasti nähdessäni Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan eläinoikeusjärjestön BUAV:n (British Union for the Abolition of Vivisection) Covance GmbH Laboratories -yrityksen tutkimuslaitoksessa Ministerissä, Saksassa tekemän salaisen tutkimuksen tulokset. Tutkimus osoittaa, että kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annettua direktiiviä 86/609/ETY (1) soveltamista valvotaan puutteellisesti. Koska eri puolilla EU:ta on monia samankaltaisia tutkimuslaitoksia, Münsterin laboratorion olosuhteet ovat erityisen huolestuttavat.

Voisiko komissio kommentoida BUAV:n suorittaman tutkimuksen tuloksia ja etenkin kertoa, mitä tehdään parhaillaan, jotta tulevaisuudessa ei pääsisi tapahtumaan tämänkaltaisia direktiivin 86/609/ETY säännösten vastaisia rikkomuksia?

Kuinka monta sopimuslaboratoriota toimii parhaillaan EU:ssa?

Missä määrin komissio pystyy valvomaan eläinten olosuhteita näissä laitoksissa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissiolle on ilmoitettu kädellisten eläinten kohtelusta Covancen koe-eläinlaboratorioissa Ministerissä (Nordrhein-Westfalenissa) Saksassa.

Ilmoitusta seurannut komission tutkimus osoitti, että saksan viranomaiset ryhtyivät nopeasti toimiin. Nordrhein-Westfalenista (NRW) saatujen tietojen mukaan NRW:n ympäristöministeri on neuvonut vastuussa olevia eläinlääkäreitä tutkimaan välittömästi Covancen laboratoriot. Lisäksi Saksan viranomaiset ovat käynnistäneet menettelyn peruuttaakseen Covancelle myönnetyn eläinten pitämistä koskevan luvan. Myös yleinen syyttäjä tietää tapauksesta. Koska Saksan viranomaiset ryhtyivät asianmukaisiin toimiin, komissio ei tällä hetkellä pidä jatkotutkimuksia tarpeellisina tässä asiassa.

Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevassa direktiivissä 86/609/ETY vaaditaan, että eläimiä käyttävien laitosten on oltava viranomaisen rekisteröimiä. Direktiivin 13 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava tilastolllista tietoa ainoastaan kokeissa käytettävien eläinten lukumäärästä. Näin ollen komissiolla ei ole tietoa sopimuslaboratorioiden määrästä EU:ssa.

Direktiivin 86/609/ETY nojalla eläinkokeita tekevien laboratorioiden valvonta on toimivaltaisten kansallisten viranomaisten vastuulla.

---

(1)  EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/565 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/565

---

(2004/C 84 E/0643)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0289/04

esittäjä(t): Marco Cappato (NI), Marco Pannella (NI), Maurizio Turco (NI), Emma Bonino (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kulttuurien tuhoaminen Kiinassa

Strasbourgissa 13. tammikuuta 2004 kulttuurin monimuotoisuutta koskevasta Pretsin mietinnöstä käydyssä keskustelussa pitämässään puheenvuorossa komission jäsen Viviane Reding ilmaisi tyyty- väisyytensä siihen, että EU oli ”voittanut taistelun” koskien kansainvälisen välineen perustamista kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi Unescon yleiskokouksessa, jossa EU:n aloite oli Kiinan tuen varassa. ”Lisäksi kiinalaiset tukevat meitä Unescossa. Puhuimme myös koulutuksesta, ja kaikki tämä Kiinan kaltaisen valtavan maan kanssa, joka luottaa Euroopan apuun kulttuurisen monimuotoisuutensa säilyttämiseksi ...” Komission jäsen Reding kehotti myös parlamenttia pohtimaan näkökohtia, ”joita tässä tulevassa sopimuksessa ehkä kehitetään kumppaneidemme huolenaiheiden kuuntelemiseksi ...”.

Kiinan kommunistinen hallitus on järjestelmällisesti viiden viime vuosikymmenen ajan harjoittanut kulttuurien tuhoamisen politiikkaa vähemmistökansoja, kuten tiibetiläisiä ja uigureita, kohtaan muun muassa kiinalaistamalla väkisin uigurinimiä, lopettamalla uigurin kielen opetuksen ylemmän asteen oppilaitoksissa, tuhoamalla uigurien kultturiperinnön Kashgarissa ja monissa muissa kaupungeissa, polttamalla kymmeniätuhansia uigurinkielisiä kirjoja, muuttamalla väkisin uigurin kielen kirjaimiston kolme kertaa neljän vuosikymmenen aikana ja syrjimällä uigurinkielisiä kouluja kiinankielisiin kouluihin verrattuna; tässä vain muutamia esimerkkejä.

Kuinka komissio aikoo varmistaa, että tuleva kulttuurin moninaisuutta koskeva Unescon yleissopimus on tehokas väline tällaisten vakavien rikosten, kuten poliittisen elämän ja kulttuurien tuhoamisen, torjumiseksi?

Onko komissio sitä mieltä, että Kiinan kanssa toteutetun tehostetun kulttuuriyhteistyön puitteissa ja asiasta saatavilla olevan tiedon perusteella Kiinassa meneillään olevan kulttuurien tuhoamisen laajuudesta ja muodoista olisi tehtävä alustava tutkimus, jotta varmistetaan, että EU:n ja Kiinan välinen kulttuuriyhteistyö ei missään tapauksessa lisää suoraan tai välillisesti kiinalaisten kansojen kulttuurista vieraannuttamista ja laitonta kiinalaistamista?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Komissio pitää ihmisoikeustilannetta koko maailmassa hyvin tärkeänä asiana, ja tähän sisältyy kulttuurin monimuotoisuuden kunnioittaminen sellaisissa valtioissa kuin Kiinassa. Ilmaisunvapauteen, kokoontumisvapauteen ja uskonnonvapauteen liittyvät oikeudet sekä vähemmistöjen kulttuurisen, kielellisen ja uskonnollisen identiteetin säilyttäminen Kiinassa, ja erityisesti Tiibetissä ja Xinjiangissa, ovat korkealla sijalla esityslistalla säännöllisesti EU:n ja Kiinan välillä käytävässä ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa sekä muissa korkean tason virkamiestapaamisissa Kiinan kanssa.

YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco käynnisti lokakuussa 2003 yksimielisyydessä Unescon jäsenten suuren enemmistön kanssa, näiden joukossa Kiina, neuvottelut, joiden tavoitteena oli kulttuurisisältöjen ja taiteellisen ilmaisun monimuotoisuuden suojelua koskevan yleissopimuksen hyväksyminen syksyllä 2005. Tällainen sopimus on jatkoa marraskuussa 2001 hyväksytylle kulttuurin monimuotoisuutta koskevalle Unescon yleismaailmalliselle julistukselle ja toimintasuunnitelmalle, ja se pohjautuu edelleen viimeksi mainittujen välineiden tavoin vankasti ihmisoikeuksiin. Sopimuksen tavoitteena on kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen kaikissa muodoissaan, mukaan luettuna vähemmistöjen oikeuksien edistäminen varmistaen samalla, ettei mikään valtio käytä väärin argumenttia kulttuurin monimuotoisuuden säilyttämisestä ihmisoikeuksien vastaisten politiikoiden hyväksymiseksi ja toteuttamiseksi. Näin ollen komissio on perustanut sisäisen työryhmän varmistamaan koordinoidun lähestymistavan neuvoteltaessa kulttuurin monimuotoisuutta koskevasta Unescon sopimuksesta.

EU:n ja Kiinan välisen yhteistyön vahvistamisessa otetaan luonnollisestikin huomioon Kiinan kulttuurinen monimuotoisuus, eikä sitä pitäisi ymmärtää väärin suorana tai epäsuorana tukena millekään toimille, jotka riistävät vähemmistöiltä heidän luovuttamattomia oikeuksiaan.

Pekingin edustustojen johtajien puolivuosittaiset kertomukset ovat tärkeitä asiakirjoja EU:n vähemmistöjä koskevasta politiikasta päätettäessä. Nämä kertomukset tarjoavat säännöllisesti päivitettyä tietoa tilanteesta, ja niissä ehdotetaan EU:lle eri toimintavaihtoehtoja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/567 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/567

---

(2004/C 84 E/0644)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0292/04

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Laivanrakennus Italiassa

Viime vuosina Italian Triesteen on kasaantunut telakkakapasiteettia ja tullut alustilauksia tavalla, joka panee epäilemään sikäläisten toimijoiden saavan valtiolta telakkatukiaisia muista EU-maista poikkeavalla tavalla ja paremmin ehdoin. Onko komissio tutkinut sitä, maksaako Italian valtio telakkatukiaisia samoin perustein kuin muut EU-maat vai onko siellä kenties muita paremmat ehdot? Jos ehdot ovat paremmat, silloin vääristyy sekä laivanrakennuskilpailu että laivojen alihankinnat.

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

EU:n laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea on säännelty vuoden 2004 alusta laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevilla puitteilla (1), joilla korvattiin laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29. kesäkuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98 (jonka voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2003) (2).

Italia on ottanut käyttöön laivanrakennusteollisuutta koskevaan asetukseen (EY) N:o 1540/98 perustuvia tukiohjelmia ja ilmoittanut niistä komissiolle, joka on hyväksynyt ne.

Komissio ei ole tietoinen mahdollisista perusteettomista tukihakemuksista eikä Italian valtion laivan-rakennusyrityksille myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista.

---

(1)  EUVL C 317, 30.12.2003.

(2)  EYVL L 202, 18.7.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/567 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/567

---

(2004/C 84 E/0645)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0296/04

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hakijamaiden tukia koskeva väliaikainen toimi

Liittymissopimuksen kilpailuasioita käsittelevän luvun mukaan hakijamaille maksettaviin tukiin sovelletaan väliaikaista tointa ennen maiden liittymistä unioniin. Tässä yhteydessä tarkistetaan, voidaanko tukia soveltaa edelleen liittymisen jälkeen.

Tukien lukumäärän ja monimutkaisuuden vuoksi pyydän komissiota täsmentämään seuraavia seikkoja:

| 1. | Miten komissio arvioi sovellettavuuden kriteerin? Koska asiaa ei ole määritelty, katsooko komissio, että tukien soveltaminen vastaa termin perusmerkitystä? Katsooko komissio, että liittymishetkellä esimerkiksi vielä saamatta olevaa takausta tai ennen liittymistä myönnettyjä tukien osasuorituksia, jotka lankeavat maksettavaksi vasta liittymisen jälkeen, voidaan soveltaa? |
| --- | --- |

1.

Miten komissio arvioi sovellettavuuden kriteerin? Koska asiaa ei ole määritelty, katsooko komissio, että tukien soveltaminen vastaa termin perusmerkitystä? Katsooko komissio, että liittymishetkellä esimerkiksi vielä saamatta olevaa takausta tai ennen liittymistä myönnettyjä tukien osasuorituksia, jotka lankeavat maksettavaksi vasta liittymisen jälkeen, voidaan soveltaa?

| 2. | Miten komissio voi varmistaa, että soveltamista liittymisen jälkeen ei tulkita liian laajasti eikä tiukasti, sillä tämä voisi lisätä selvästi sellaisten virheellisten tukitoimien määrää, jotka komission olisi tarkistettava? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio voi varmistaa, että soveltamista liittymisen jälkeen ei tulkita liian laajasti eikä tiukasti, sillä tämä voisi lisätä selvästi sellaisten virheellisten tukitoimien määrää, jotka komission olisi tarkistettava?

| 3. | Millaisia kriteerejä ja ehtoja se soveltaa päättäessään, voidaanko tukia soveltaa edelleen liittymisen jälkeen? Missä tapauksissa komissio katsoo, että yksittäisille yrityksille myönnettyjä tukia voidaan edelleen soveltaa liittymisen jälkeen? |
| --- | --- |

3.

Millaisia kriteerejä ja ehtoja se soveltaa päättäessään, voidaanko tukia soveltaa edelleen liittymisen jälkeen? Missä tapauksissa komissio katsoo, että yksittäisille yrityksille myönnettyjä tukia voidaan edelleen soveltaa liittymisen jälkeen?

Mario Montiti komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Väliaikaisesta järjestelystä säädetään liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 luvussa. Siinä vahvistetaan uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymispäivää toteutettujen ja vielä liittymisen jälkeen sovellettavien tukiohjelmien ja yksittäisten tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeudellinen kehys. Tätä menettelyä sovelletaan niihin ohjelmiin ja toimenpiteisiin, jotka eivät vielä kuulu liitteen IV lisäyksessä luetteloituihin voimassa oleviin tukitoimenpiteisiin ja jotka on pantu täytäntöön 10. joulukuuta 1994 alkaen. Ne toimenpiteet, joita sovelletaan liittymisen jälkeen ja jotka on pantu täytäntöön 10. joulukuuta 1994 jälkeen, katsotaan liittymisen yhteydessä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi voimassa oleviksi tuiksi.

Kun väliaikaista järjestelyä sovelletaan, liittymässä olevan maan valtiontuista vastaavan kansallisen viranomaisen vastuulla on ensisijaisesti arvioida, soveltuvatko liittymisen jälkeen sovellettavat tukitoimenpiteet yhteismarkkinoille.

Tämä valtiontuista vastaava valvontaviranomainen voi pyrkiä oikeusvarmuuteen ilmoittamalla toimenpiteistä Euroopan komissiolle. Komissio tarkastelee ilmoittamisen jälkeen, soveltuvatko ilmoitetut toimenpiteet yhteismarkkinoille. Loogisesti ajatellen soveltuvia toimenpiteitä olisivat vain ne, jotka katsotaan liittymisen jälkeen sovellettaviksi tuiksi.

Jos komissio epäilee vahvasti, etteivät ilmoitetut toimenpiteet ole yhteensopivia yhteisön säännöstön kanssa, se voi ilmoittaa vastustavansa niitä kolmen kuukauden kuluessa täydellisen ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos komissio ei vastusta ilmoitettuja toimenpiteitä tässä määräajassa, ne katsotaan voimassa oleviksi tuiksi liittymispäivästä alkaen.

Komissio ei voi tarkastella EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti niitä tukitoimenpiteitä, joita ei sovelleta liittymisen jälkeen. Koska väliaikaisessa järjestelyssä ainoastaan määritellään liittymisen jälkeen toteutettavia valtiontukimenettelyjä varten, onko tietty toimenpide voimassa olevaa tukea, komissiota ei velvoiteta eikä oikeuteta tarkastelemaan uudelleen niitä tukitoimenpiteitä, joita ei voida soveltaa liittymisen jälkeen.

Ainoastaan sellaiset tukitoimenpiteet, jotka oikeuttavat lisätuen myöntämiseen tai jo myönnetyn tuen määrän lisäämiseen liittymisen jälkeen, voidaan katsoa väliaikaisen järjestelyn mukaan voimassa oleviksi tuiksi, jos ne täyttävät asianomaiset edellytykset. Toisaalta väliaikaista järjestelyä ei sovelleta sellaisiin tukitoimenpiteisiin, jotka on lopullisesti ja varauksettomasti myönnetty jo ennen liittymistä. Myös sen määrittämisen kannalta, onko tällaisesta tapauksesta kyse, ratkaisevana edellytyksenä pidetään sitä, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat jo antaneet oikeudellisesti sitovan vahvistuksen tuen myöntämisestä.

Valtiontuilla on välitön taloudellinen vaikutus, joten toimenpide on arvioitava tuen myöntämishetkellä. Tämä — ei pelkkä tuen maksaminen — on valtion oikeudellinen sitoumus tukea myönnettäessä. Kaikki tähän oikeudelliseen sitoumukseen liittyvät maksut ovat vain täytäntöönpanotoimia, eikä niitä voi tulkita uusiksi tuiksi tai lisätuiksi. Näin ollen komissio arvioi, että toimenpiteen voidaan katsoa olevan sovellettavissa liittymisen jälkeen ainoastaan, jos osoitetaan, että se tuottaa todennäköisesti sellaista lisäarvoa, josta ei tiedetty lainkaan tai tarkasti tukea myönnettäessä.

Valtion takauksiin on vaikea ottaa lopullista ja yleistä kantaa, sillä eri takauksia on monenlaisia.

Komissio voi päättää vasta arvioituaan takauksen eri ominaisuuksia, voiko liittymisen jälkeen myöntää takauksen perusteella lisätukea tai korottaa jo myönnetyn tuen määrää.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/569 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/569

---

(2004/C 84 E/0646)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0297/04

esittäjä(t): Theodorus Bouwman (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Espanjalainen UMINSA-kaivosyhtiö: yhteisön lainsäädännön mukainen toiminta ja mahdolliset petokset

Kaivosyhtiö UMINSA on irtisanonut viime viikkojen aikana 16 työntekijää, joista kahdeksan toimi henkilöstön edustajina Comisiones Obreras ja Unión General de Trabajadores -ammattijärjestöissä. Yhtiö on perustellut irtisanomisia väittämällä, että irtisanotut olivat ryhtyneet laittomaan lakkoon ja että he olivat työskennelleet muualla sairasloman aikana. UMINSA saa merkittävää tukea sekä Espanjan valtiolta että Euroopan unionilta siitä huolimatta, ettei se noudata nykyistä työehtosopimusta (Plan del Carbón), jonka mukaan yrityksen olisi luotava neljä uutta työpaikkaa 11:n eläkkeelle jääneen työntekijän tilalle. Yritys pakottaa työntekijöitä myös tekemään ylitöitä ilman korvausta.

Kyseessä on todennäköisesti vain irtisanomisaallon alku, ja yhtiön tavoitteena on työvoiman uudelleen-järjesteleminen. Kaikki toteutetaan sääntöjenvastaisella tavalla, työntekijöitä irtisanotaan esimerkiksi vajaa kolme kuukautta ennen lakisääteisen varhaiseläkkeen alkua.

UMINSAn kaivos, jossa kyseiset 16 irtisanottua työskentelivät, sijaitsee Palencian alueella Velilla del Rio Carriónissa (Kastília ja León, Espanja).

UMINSAn toiminta ei ole hyväksyttävää, ja Euroopan unionin toimielinten on sen vuoksi puututtava asiaan, koska kaivos sijaitsee tavoitteen 1 perusteella tukikelpoisella alueella. Euroopan unioni ei saa enää myöntää tukea UMINSAn kaltaisille yrityksille, jotka eivät noudata työntekijöitä tai sosiaalietuuksia koskevia velvoitteitaan. UMINSA on saanut vuodesta 1998 lähtien merkittävää tukea EHTYn perustamissopimuksen nojalla (vrt. kysymykseen E-0342/02 (1)27. maaliskuuta 2002 annettu vastaus).

Voiko komissio arvioida, ovatko UMINSAn toimet Euroopan unionin työlainsäädännön mukaisia?

Voiko komissio tutkia myös, onko kyseessä julkisten varojen väärinkäyttö, koska yritys ei täytä tavoitteita, joista on sovittu unionin tukien myöntämisen yhteydessä?

Onko UMINSAlle tähän mennessä myönnetyt tuet käytetty asianmukaisesti? Voiko komissio varmistaa, ettei UMINSA ole käyttänyt tukea kahta kertaa samaan kohteeseen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Kivihiilialan tukia arvioidaan kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä voimaan tulleen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 (2) nojalla. Asetuksessa vahvistetaan valtiontukea koskevat säännöt, joiden tavoitteena on edistää kivihiiliteollisuuden rakenneuudistusta. Säännöissä otetaan huomioon alan rakenneuudistukseen liittyvät sosiaaliset ja alueelliset näkökohdat sekä tarve ylläpitää varotoimenpiteenä sellaista kotimaisen kivihiilen tuotannon vähimmäismäärää, jolla taataan kivihiilivarojen saatavuus. Kivihiiliteollisuuden rakenneuudistusta on jatkettava, sillä suuren osan yhteisön kivihiilituotannosta ei tulevaisuudessakaan odoteta kykenevän kilpailemaan yhteisön ulkopuolelta tuodun kivihiilen kanssa. Kivihiiliteollisuuden rakennemuutoksella on merkittäviä sosiaalisia ja alueellisia vaikutuksia. Kaivoksille voidaankin myöntää väliaikaisesti tukea rakenneuudistuksesta aiheutuvien sosiaalisten ja alueellisten seurausten lieventämiseksi. Tämän ansiosta jäsenvaltiot voivat toteuttaa riittäviä toimenpiteitä, joiden päämääränä on rakennemuutoksen vaikutuspiirissä olevien alueiden sosiaalinen ja taloudellinen uudelleensopeuttaminen.

Tässä yhteydessä komission tehtävänä on varmistaa normaalien kilpailuolosuhteiden syntyminen, säilyminen ja noudattaminen. Parlamentin jäsenen toimittama näyttö ei sellaisenaan kuitenkaan riitä osoittamaan, että EU:n varoja tai kansallisia varoja olisi käytetty sääntöjenvastaisesti.

Komissio tutkii parhaillaan kivihiiliteollisuudelle sillä alueella, jolla myös UMINSAn kaivos sijaitsee, myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille (3) sekä kautta 2003—2006 koskevan Espanjan kivihiiliteollisuuden pitkäaikaisen rakenneuudistussuunnitelman sääntöjenmukaisuutta. Kaikkia kyseeseen tulevia valtiontukeen liittyviä näkökohtia tarkastellaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 valossa.

---

(1)  EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 122.

(2)  EYVL L 205, 2.8.2002.

(3)  EUVL C 105, 1.5.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/570 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/570

---

(2004/C 84 E/0647)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/04

esittäjä(t): Olle Schmidt (ELDR) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ruotsin ydinvoima ja sisämarkkinat

Ruotsissa on vuodesta 1984 lähtien ollut käytössä erityinen ydinvoiman tuotantovero, jota myöhemmin on useita kertoja korotettu ja joka vuodesta 2000 lähtien on ollut kiinteä ydinvoiman tehoon perustuva vero. Ruotsi on ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa tällainen vero on käytössä. Tämä vero vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja antaa ulkomailla tuotetulle sähkölle kilpailuetuja vapautetuilla sähkömarkkinoilla. Vero vaikuttaa merkittävästi ydinvoimaa tuottavien yhtiöiden kilpailukykyyn ja siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ruotsin hallitus toteaa vuoden 2004 talousarvioesityksessä, että ydinvoiman tehoon perustuvaa veroa voidaan verrata ylimääräiseen tuloveroon, jota peritään tietyiltä yrityksiltä, ja että sitä on siksi pidettävä sanktiona. Verolla syrjitään näin ollen yksipuolisesti ruotsalaista ydinvoimaa.

EU:n direktiiviä sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapauttamisesta pannaan parhaillaan täytäntöön ja tavoitteena on yhtäläisempien edellytysten luominen. Joillakin suurilla ruotsalaisilla energiayhtiöillä on nykyisin omistajia muissa jäsenvaltioissa, muun muassa Suomessa ja Saksassa. Ruotsin ydinvoimaveron vaikutus on selvästi kielteinen ulkomaisille omistajille, koska lähes puolet Ruotsissa tuotetusta sähköstä saadaan ydinvoimaloista.

Komissio on viime vuosina eri tavoin todennut ydinvoiman olevan tärkeä energialähde, jolla on myönteisiä ympäristövaikutuksia ei vain Euroopassa vaan myös maailmanlaajuisesti, koska se on tehokas keino täyttää Kioton pöytäkirjan vaatimukset hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä. Komission olisi siksi suhtauduttava vakavasti ydinvoiman verotukseen Ruotsissa, koska se vähentää investointimahdollisuuksia. Tällainen ydinvoiman tuotannon rajoittaminen hyvin toimivissa ydinvoimaloissa on hyvin valitettavaa, ottaen huomioon meneillään olevan työn direktiivin laatimiseksi toimista sähköntoimituksen varmuuden ja infrastuktuuri-investointien takaamiseksi.

Voiko komissio edellä esitetyn johdosta vastata seuraavaan kysymykseen: Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Ruotsissa ydinvoimaan sovellettavan tehon mukaan perittävän veron johdosta, ottaen huomioon että tämä vero vaikuttaa kielteisesti kilpailuun energiantuotannossa sisämarkkinoilla ja vääristää sitä, estää sähkömarkkinoiden sääntelyn purkamista EU:ssa ja vähentää asianomaisten kansainvälisesti omistettujen ja toimivien energiayhtiöiden rajat ylittävää sähkön kauppaa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Yhteisön lainsäädännössä ei kielletä käänteistä syrjintää eikä sillä vaikuteta jäsenvaltioiden energiapolitiikkaan niiden tekemien energialähteisiin liittyvien valintojen osalta. Energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27. lokakuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (1) asetetaan ainoastaan verotuksen vähimmäistaso, ja annetaan jäsenvaltioille vapaat kädet korkeampien verojen keräämiseen. Mainittu vero/maksu ei ole estänyt Ruotsin, Norjan, Suomen ja Tanskan kattavien avoimien, tehokkaiden ja kilpailuun perustuvien markkinoiden kehittymistä: tuotetun energian määrä (2) kasvoi 18,4 terawattitunnista (TWh) vuonna 1993 3 232,1 TWh:iin vuonna 2002 ja kaupatun energian määrä 18,4 TWh:sta vuonna 1993 1 143,1 TWh:iin vuonna 2002.

---

(1)  EUVL L 283, 31.10.2003.

(2)  Lähde: Nord Pool -sivusto: (http://www.nordpool.com/information/index.html).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/571 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/571

---

(2004/C 84 E/0648)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0305/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hakemus suojatusta alkuperänimityksestä ”Sant'Andrea Piemonte” -riisille

Italian maa- ja metsätalousministeriö haki 27. toukokuuta 2003 komissiolta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (1) 5 artiklan mukaisesti ”Sant'Andrea Piemonte” -nimityksen rekisteröintiä tietylle riisilaadulle suojattuna alkuperänimityksenä (SAN).

Maatalouden pääosastolle 22. heinäkuuta 2003 osoittamassani kirjeessä kysyin tietoja asiakirjojen tilasta ja sain 14. elokuuta pääjohtajalta vastauksen, jossa hän vakuutti, että komission yksiköt tutkivat asiaa ja että mikäli hakemuksessa oli kaikki yhteisön lainsäädännössä säädetyt tiedot, komissio julkaisisi hakemuksen ETY-asetuksen 6 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisen lehden ensimmäinen julkaisussa.

Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio tarkistaa kuuden kuukauden kuluessa virallisella tutkimuksella, onko rekisteröintihakemuksessa kaikki 4 artiklassa säädetyt tiedot. Hakemuksen jättämisestä on nyt kulunut yli kuusi kuukautta, ja asiasta vastaavilta yksiköiltä ei ole tullut mitään ilmoitusta asianosaisille tai Italian maa- ja metsätalousministeriölle.

| 1. | Voiko komissio kertoa syyt tähän epäoikeudenmukaiseen myöhästymiseen? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio kertoa syyt tähän epäoikeudenmukaiseen myöhästymiseen?

| 2. | Eikö komissio katso, että ylitettäessä säädösten säätämä määräaika on paikallaan avoimuus- ja tehokkuussääntöjen mukaisesti ottaa yhteyttä asianomaisiin ja kertoa heille myöhästymisen syyt? |
| --- | --- |

2.

Eikö komissio katso, että ylitettäessä säädösten säätämä määräaika on paikallaan avoimuus- ja tehokkuussääntöjen mukaisesti ottaa yhteyttä asianomaisiin ja kertoa heille myöhästymisen syyt?

| 3. | Jos myöhästymisen syyt johtuvat henkilöstön puutteesta, eikö komissio voi ehdottaa sen lisäämistä tai käyttää hyväksi osaa sadoista harjoittelijoista, jotka työskentelevät komissiossa? |
| --- | --- |

3.

Jos myöhästymisen syyt johtuvat henkilöstön puutteesta, eikö komissio voi ehdottaa sen lisäämistä tai käyttää hyväksi osaa sadoista harjoittelijoista, jotka työskentelevät komissiossa?

| 4. | Eikö komissio katso, että kansalaisiaan todella lähellä olevan Euroopan unionin on näytettävä suurempaa kyvykkyyttä suhteissaan yhteisöihin, henkilöihin ja laitoksiin, jotka kääntyvät sen puoleen voimassa olevissa säännöksissä säädettyjen menettelyjen toteuttamiseksi? |
| --- | --- |

4.

Eikö komissio katso, että kansalaisiaan todella lähellä olevan Euroopan unionin on näytettävä suurempaa kyvykkyyttä suhteissaan yhteisöihin, henkilöihin ja laitoksiin, jotka kääntyvät sen puoleen voimassa olevissa säännöksissä säädettyjen menettelyjen toteuttamiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Komissio ei kiistä arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomia seikkoja.

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2081/92 käyttöön otettujen komissiolle esitettävien rekisteröintihakemusten käsittelyajat ovat todellakin pidentyneet viime kuukausien aikana. Käsittelyä odottavien hakemusten määrä on kasvanut siitä huolimatta, että vuonna 2003 rekisteröitiin kaksi kertaa enemmän hakemuksia kuin vuonna 2002.

Rekisteröintihakemukset arvioidaan perättäisissä sisäisissä kuulemismenettelyissä, joissa tarvitaan käännöksiä ja joihin kuuluu monimutkaisia oikeudellisia ja teknisiä näkökohtia, eikä työtä näin ollen voida uskoa harjoittelijoiden tehtäväksi.

Komissio on tietoinen siitä, että rekisteröintihakemusten käsittelyaikojen pidentyminen on valitettavaa hakemuksen esittäneiden henkilöiden kannalta, ja tämän vuoksi se pohtiikin parhaillaan kuinka tilannetta voitaisiin tulevaisuudessa parantaa.

Sant'Andrea Piemonte -nimityksen rekisteröintihakemus toimitettiin maatalouden pääosastolle vasta 27. toukokuuta 2003. Kun otetaan huomioon hakemuksen arviointimenettelyssä esille nousseet monimutkaiset kysymykset, hakemuksen käsittelyn ei voida katsoa myöhästyneen kohtuuttomasti.

Maatalouden pääosasto on jatkuvasti yhteydessä Italian maa- ja metsätalousministeriöön, joka on komission virallinen neuvottelukumppani. Hakemusten käsittelyn viivästymiseen johtaneet syyt ovat ministeriön tiedossa. Asetuksessa vahvistetun komission ja jäsenvaltioiden välisen toimivallan jaon mukaisesti komissio ei ole suoraan yhteydessä rekisteröintihakemuksen esittäneeseen tahoon tai muihin asianosaisiin henkilöihin.

---

(1)  EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/572 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/572

---

(2004/C 84 E/0649)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0323/04

esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle

(3. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tilanne Saksan nuohoojien alueellista yksinoikeutta koskevassa tutkinnassa

Kilpailuasioiden pääosaston tutkimusten mukaan Saksan nuohoojien alueellinen yksinoikeus ei ole ristiriidassa yhteisön kilpailuoikeuden kanssa. Tästä riippumatta sisämarkkinoiden pääosasto on ryhtynyt tutkimaan asiaa sopimusrikkomusmenettelyn puitteissa. Saamieni tietojen mukaan asiassa on nyt päästy kuulemisvaiheeseen.

Kysyn komissiolta:

| 1. | Onko Saksan liittotasavallassa sovellettava nuohoojamonopoli ristiriidassa yhteisön vahvistamien sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden kanssa? |
| --- | --- |

1.

Onko Saksan liittotasavallassa sovellettava nuohoojamonopoli ristiriidassa yhteisön vahvistamien sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden kanssa?

| 2. | Missä vaiheessa tutkinta- tai sopimusrikkomusmenettely on? |
| --- | --- |

2.

Missä vaiheessa tutkinta- tai sopimusrikkomusmenettely on?

| 3. | Milloin on odotettavissa lopullinen ratkaisu ja mihin sisämarkkinoiden pääosasto pyrkii asiassa? |
| --- | --- |

3.

Milloin on odotettavissa lopullinen ratkaisu ja mihin sisämarkkinoiden pääosasto pyrkii asiassa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio katsoo, että alueellisille nuohoojille näiden nuohousalueilla myönnetty yksinoikeus ja erilaiset siihen liittyvät säännökset ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä sijoittautumisvapautta ja saman sopimuksen 49 artiklassa määrättyä palvelujen tarjoamisen vapautta, jos Saksan kansalaisten on kyseisten säännösten vuoksi mahdotonta käyttää toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden nuohoojien palveluja ja jos säännökset estävät muiden jäsenvaltioiden nuohoojia tai lämmitysalan ammattilaisia tarjoamasta palvelujaan Saksassa. |
| --- | --- |

1.

Komissio katsoo, että alueellisille nuohoojille näiden nuohousalueilla myönnetty yksinoikeus ja erilaiset siihen liittyvät säännökset ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä sijoittautumisvapautta ja saman sopimuksen 49 artiklassa määrättyä palvelujen tarjoamisen vapautta, jos Saksan kansalaisten on kyseisten säännösten vuoksi mahdotonta käyttää toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden nuohoojien palveluja ja jos säännökset estävät muiden jäsenvaltioiden nuohoojia tai lämmitysalan ammattilaisia tarjoamasta palvelujaan Saksassa.

| 2. | Rikkomisesta johtuva menettely käynnistettiin vuonna 2003 lähettämällä Saksalle virallinen ilmoitus. Saksan viranomaiset ovat ottaneet yhteyttä komissioon ja selvittäneet olevansa valmiita muuttamaan kansalliset säännökset yhteisön oikeuden mukaisiksi. Viimeksi saatujen tietojen mukaan liittohallitus ja osavaltiot käyvät parhaillaan neuvotteluja nuohoojia koskevien säännösten muuttamisesta, ja alkukesästä 2004 on tarkoitus esittää konkreettisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

2.

Rikkomisesta johtuva menettely käynnistettiin vuonna 2003 lähettämällä Saksalle virallinen ilmoitus. Saksan viranomaiset ovat ottaneet yhteyttä komissioon ja selvittäneet olevansa valmiita muuttamaan kansalliset säännökset yhteisön oikeuden mukaisiksi. Viimeksi saatujen tietojen mukaan liittohallitus ja osavaltiot käyvät parhaillaan neuvotteluja nuohoojia koskevien säännösten muuttamisesta, ja alkukesästä 2004 on tarkoitus esittää konkreettisia ehdotuksia.

| 3. | Komissio pitää yhteyttä Saksan viranomaisiin ja pyrkii painokkaasti vaikuttamaan siihen, että Saksan lainsäädäntö muutetaan tältä osin yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Jos yhteydenpito ei johda tyydyttäviin tuloksiin, komissio päättää, miten rikkomisesta johtuvaa menettelyä on jatkettava. Tuolloin on mahdollista, että annetaan perusteltu lausunto ja nostetaan sen jälkeen mahdollisesti kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

3.

Komissio pitää yhteyttä Saksan viranomaisiin ja pyrkii painokkaasti vaikuttamaan siihen, että Saksan lainsäädäntö muutetaan tältä osin yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Jos yhteydenpito ei johda tyydyttäviin tuloksiin, komissio päättää, miten rikkomisesta johtuvaa menettelyä on jatkettava. Tuolloin on mahdollista, että annetaan perusteltu lausunto ja nostetaan sen jälkeen mahdollisesti kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/573 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/573

---

(2004/C 84 E/0650)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0327/04

esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Claren kreivikunta ja rakennerahastojen tavoite 1

Komission kanssa viimeksi käydyn kirjeenvaihdon perusteella ymmärsin, että Claren kreivikunta voi saada edelleen tukea rakennerahastojen parhaillaan muutettavasta tavoitteesta 1 vuoteen 2006 saakka.

Vuonna 2004 Claren kreivikunta liittyy kuitenkin uuteen luoteisvaalipiiriin (North-West constituency), jota kutsuttiin aiemmin Connach Ulsterin vaalipiiriksi. Voiko komissio vahvistaa, että Connach Ulsterin vaalipiiriin jo aiemmin liittyneet kreivikunnat kuuluvat edelleen vuonna 2004 tavoitteen 1 alueiden piiriin, mutta Claren kreivikunta ei tule jakamaan niiden asemaa?

Eikö komissio näe, että tilanne, jossa Clare on ainoa luoteisvaalipiiriin kuuluva kreivikunta, joka ei kuulu tavoitteen 1 alueiden piiriin, voi aiheuttaa hankaluuksia? Claren kreivikunnalla on kuitenkin samoja ongelmia ja tarpeita kuin Connacht Ulsterin muillakin kreivikunnilla.

Voiko komissio vahvistaa, että Claren kreivikunnalla tulee olemaan edelleenkin muista luoteisvaalipiirin kreivikunnista eroava asema vuoden 2006 jälkeen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Tavoitteen 1 mukaiseen tukeen kaudella 2000—2006 oikeutettujen alueiden määrittelyprosessi on säädetty rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 3 artiklan 1 kohdassa. Sääntöjen mukaan tukeen oikeutettujen alueiden luettelo pysyy laadintansa jälkeen voimassa koko ohjelmakauden 2000—2006.

Kuten komissio totesi kirjalliseen kysymykseen E-3699/03 (2) laaditussa vastauksessaan, Claren kreivikunta luetaan edelleenkin siirtymävaiheessa olevaksi tavoitteeseen 1 kuuluvaksi alueeksi, vaikka se liitetäänkin luoteiseen vaalipiiriin (North-West constituency) parlamenttivaaleja varten. Siksi komissio voikin vahvistaa, että Cavanin, Donegalin, Galwayn, Leitrimin, Mayon, Monaghanin, Roscommonin ja Sligon kahdeksan kreivikuntaa ovat oikeutettuja saamaan tavoitteen 1 mukaista tukea 31. joulukuuta 2006 saakka, kun taas Clare on oikeutettu saamaan tavoitteen 1 siirtymävaiheen tukea.

Claren liittämisen luoteiseen vaalipiiriin ei odoteta vaikuttavan ohjelmien täytäntöönpanoon tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ja tavoitteen 1 siirtymävaiheen tukeen oikeutetuilla alueilla.

On liian aikaista miettiä rakennerahastoja koskevia tukikelpoisuuskysymyksiä. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa kolmannessa kertomuksessa (jonka komissio antoi 18. helmikuuta 2004) komissio ehdottaa, että tavoitetta 1 koskevia nykyisiä tukikelpoisuuskriteerejä sovelletaan myös uuteen lähentymistä ja kilpailukykyä koskevaan painopistealueeseen.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

(2)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/574 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/574

---

(2004/C 84 E/0651)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/04

esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2004)

Aihe:   Sopivaisuuden rajat ylittävä jäsenvaltioiden verkkosivujen sisältö

Voiko komissio ilmoittaa, onko sopivaisuuden rajat ylittävästä sisällöstä jäsenvaltioiden verkkosivuilla säädetty Euroopan unionin lainsäädännössä? Tanskassa toimii aktiivisesti pedofiilijärjestö, jonka mukaan kaikki pedofilian muodot eivät ole vaarallista hyväksikäyttöä.

Voiko komissio ilmoittaa myös, onko tämäntyyppisistä järjestöistä säädetty Euroopan unionin lainsäädännössä, joka korvaa kansalliset säädökset?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Komissio jakaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen huolen Internetin kautta levitetyn lapsipornografian muodostamasta ongelmasta. Internetin haitallista ja laitonta sisältöä vastaan tarvitaan kansainvälistä ja hallitustenvälistä yhteistyötä erityisesti poliisi- ja oikeusviranomaisten kesken, mutta myös hallitusten ja Internet-teollisuuden, vihjelinjojen ja kansalaisjärjestöjen välillä, jotta tähän hirvittävään ilmiöön voidaan puuttua tehokkaasti.

Ensisijainen vastuu laittoman sisällön (myös lapsipornografian) valvonnasta on jäsenvaltioiden asiasta vastaavilla lainvalvonta- ja oikeusviranomaisilla, jotka tekevät kansainvälistä yhteistyötä Internetin välityksellä leviävän lapsipornografian torjunnassa soveltuvien yhteistyökanavien kautta joko suoraan tai asianmukaisten viestintäkanavien, kuten Eurojustin, Europolin ja Interpolin, välityksellä.

EU on ollut vuodesta 1996 edelläkävijä laittoman ja haitallisen sisällön torjunnassa, ja sen käyttämän lähestymistavan ovat hyväksyneet Euroopan parlamentti ja neuvosto yksimielisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston vuonna 1999 vahvistama Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva toimintasuunnitelma (1) on tärkeä osa komission toimintaa tällä alalla. Toimintasuunnitelmasta rahoitetaan eurooppalaista vihjelinjaverkkoa, johon ihmiset voivat tehdä ilmoituksen laittomasta sisällöstä, myös lapsipornografiasta.

EU:n lapsipornografian torjuntastrategiaan kuuluvat myös tietokonerikoksia ja lapsipornografiaa vastaan suunnatut säädökset ja käytännön toimet. Näitä ovat neuvoston puitepäätös (2), jonka tarkoituksena on lähentää lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevaa lainsäädäntöä ja seuraamuksia erityisesti Internetissä välitettävän lapsipornografian osalta, sekä alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta syyskuussa 1998 annettu neuvoston suositus (3) ja Internetissä välitettävän lapsipornografian vastaisista toimenpiteistä toukokuussa 2000 tehty neuvoston päätös (4).

Vuoden 2004 alussa saatiin valmiiksi toteutettavuustutkimus kansainvälisestä lasten hyväksikäyttöä koskevasta tietokannasta. Tutkimus osarahoitettiin STOP II -ohjelmasta, ja sen toteutti hanketyöryhmä, johon kuului asiantuntijoita useista jäsenvaltioista. Työryhmä on antanut lukuisia suosituksia ja ehdottanut erityisesti, että Interpolin kokeellisen järjestelmän pohjalta perustettaisiin viipymättä pitkälle kehitetty ja verkotettu kansainvälinen lasten hyväksikäyttöön liittyvä kuvatietokanta. Tietokannan perustaminen on sekä teknisesti että oikeudellisesti mahdollista, ja sen käytössä olisi otettava huomioon eri valtioiden lait lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvistä kuvista ja henkilötietojen suojasta.

Komissio ei vastaa tällaisen kansainvälisen tietokannan varsinaisesta toteuttamisesta, vaan se jätetään jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden harkintaan. Komissio kuitenkin tukee parhaillaan osana AGIS-ohjelmaa useiden jäsenvaltioiden, Europolin ja joidenkin yhteisön ulkopuolisten maiden hanketta rahoittaa täytäntöönpanotutkimus käytännön jatkotoimena edellä mainitulle toteutettavuustutkimukselle.

Tutkimuksella pyritään valmistelemaan pitkälle kehitetyn ja verkotetun kansainvälisen lasten hyväksikäyttöön liittyvän kuvatietokannan perustamista. Tietokanta on tehokas väline, jonka avulla lainvalvontaviranomaiset kaikkialla maailmassa voivat tunnistaa Internetissä esiintyviä uhreja ja lasten hyväksikäyttäjiä. Sen avulla vähennetään kansainvälisten toimien päällekkäisyyttä ja lisätään kansainvälistä yhteistyötä tavoitteiden saavuttamiseksi.

Komissio uskoo, että ehdotetulla tietokannalla on suuri vaikutus tämän hirveän rikollisuuden tehokkaaseen valvontaan, koska sen avulla voidaan tehostaa tiedonvaihtoa, vähentää päällekkäisyyksiä ja lisätä merkittävästi analysointikykyä.

---

(1)  EYVL L 33, 6.2.1999.

(2)  Neuvoston puitepäätös 2004/68/YOS, annettu 22 päivänä joulukuuta 2003, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumisesta (EUVL L 13, 20.1.2004).

(3)  EYVL L 270, 7.10.1998.

(4)  EYVL L 138, 9.6.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/575 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/575

---

(2004/C 84 E/0652)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0357/04

esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Syrjäseudut ja tulevaisuuden aluepolitiikka

Eläminen ja liikkeenharjoittaminen syrjäseuduilla aiheuttaa korkeampia kustannuksia päivittäiselle toiminnalle. Haja-asutusalueiden ihmisten elinkustannukset ovat korkeita, koska työvoiman, tavaroiden ja palvelujen kuljetusmatkat omalla ja muilla alueilla ovat pitkiä ja koska alueen perusrakenteet ovat puutteelliset.

Aikooko komissio uudessa rakennerahastoja koskevassa ehdotuksessaan antaa syrjäisimmille alueille erityisaseman korkeamman tukitason muodossa?

Aikooko komissio ehdottaa syrjäisimmille alueille suotuisaa kohtelua valtiontukimahdollisuuksien suhteen?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Alueelliseen kehitykseen tarkoitettujen valtiontukien säännöt vuosiksi 2000-2006 (1) vahvistetaan nykyisissä kansallista aluetukea koskevissa komission suuntaviivoissa, joiden mukaan harvaan asutut alueet eli alueet, joilla on alle 12,5 asukasta neliökilometriä kohti, saavat etuuskohtelua. Niillä investointituen enimmäismäärä on 30 prosenttia nettokustannuksista. Tuen intensiteetti voi kuitenkin olla suurempi, jos alueen bruttokansantuote asukasta kohden on alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta. Lisäksi harvaan asutuilla alueella voidaan myöntää toimintatukia lisäkuljetuskustannusten korvaamiseksi.

Komissio tarkastelee parhaillaan alueellisten valtiontukien sääntöjä vuoden 2006 jälkeiseksi ajaksi. Uusia aluetukien suuntaviivoja koskeva päätös tehdään todennäköisesti vuonna 2005.

Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, ettei harvaanasuttujen alueiden tilanne huonone merkittävästi. Ne voivat todennäköisesti edelleen saada aluetukia, myös niiden taloudelliseen toimintaan vaikuttavien lisäkuljetus-kustannusten korvaamiseksi. Lisäksi komissio on tietoinen pohjoisimpien alueiden väestökadosta. Se tarkastelee, voitaisiinko muunkin tyyppiset toimintatuet sallia silloin, kun ne ovat tarpeen väestökadon lopettamiseksi edellyttäen, etteivät ne muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

Lisäksi kolmannessa koheesioraportissa tehdyssä koheesiopolitiikan uudistusehdotuksessa otetaan huomioon kulkuyhteyksiä ja kehitystä vaikeuttavista maantieteellisistä haitoista kärsivien, myös harvaanasuttujen, alueiden tilanne. Siinä ehdotetaankin, että yhteisön rahoituksen enimmäisosuutta lisättäisiin näiden alueiden kohdalla. Lisäksi alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan toimintalinjan (uusi tavoite 2) varoja jaettaessa tilanne pitäisi ottaa huomioon käyttämällä alueellisia perusteita, jotka heijastaisivat näiden alueiden suhteellisesti heikompaa asemaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että alueiden erityispiirteet huomioidaan kohdennettaessa alueellisten ohjelmien varoja.

---

(1)  EYVL C 74, 10.3.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/576 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/576

---

(2004/C 84 E/0653)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0371/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Irlanti ei määrännyt rangaistuksia otsonikerrosta heikentäville aineille

Komission lehdistötiedotteen IP/03/1425 mukaan komissio lähetti Irlannille lokakuussa 2003 viralliseen huomautukseen, koska Irlanti ei ollut ilmoittanut asetettuun määräaikaan 31. joulukuuta 2001 mennessä, millaisia rangaistuksia se määrää otsonikerrosta heikentävistä aineista 29. kesäkuuta 2000 annetun-asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) rikkomiselle. Millaisen vastauksen komissio on saanut Irlannin hallitukselta?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Irlannin viranomaiset ilmoittivat joulukuussa 2003 otsonikerrosta heikentävistä aineista 29. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (2) 21 artiklassa tarkoitettuja seuraamuksia koskevista kansallisista säännöksistä. Ilmoitusta tarkastellaan parhaillaan.

---

(1)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1.

(2)  EYVL L 244, 29.9.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/577 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/577

---

(2004/C 84 E/0654)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0373/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ansaldo-Breda-yhtiö ja ympäristönsuojelunormien rikkominen

Junavaunuja valmistavan italialaisen Ansaldo-Breda-yhtiön Pistoian tehtaita on viime vuosina remontoitu, koska tehtaan rakenteista ja tuotantoprosesseista oli löydetty huomattavia määriä asbestia.

Vielä käynnissä olevista yleisen syyttäjäviraston tutkimuksista on käynyt ilmi, että tehtaan katon eritysmateriaalien poistossa ei ole noudatettu asianmukaisia suojatoimenpiteitä, jotka liittyvät ennakoivaan tiedottamiseen sekä asianmukaisten suojavarusteiden hankkimiseen tehtaan työntekijöille ja saneerauksesta vastaavan siivousalan yrityksen työntekijöille. Kyseiset laiminlyönnit ovat vastoin puitedirektiiviä 80/1107/ETY (1), jota on muutettu direktiivillä 88/642/ETY (2), ja näin ollen kyseisessä asiassa on määrätty korvauksia, joskin ne ovat vain osittaisia ja kattavat lyhyemmän ajan, kuin mistä operaatiossa todellisuudessa oli kyse.

Ansaldo-Bredan työntekijät ovat lisäksi ilmoittaneet, että osa hajotetuista asbestilevyistä on haudattu epäviralliseen kaatopaikkaan yhtiön pihamaalle. Ensimmäinen havainto kyseisestä katopaikasta on peräisin viiden vuoden takaa, ja siitä on ilmoitettu toimivaltaisille Italian viranomaisille. Yhtiön työntekijöiden mukaan tähän päivään mennessä ei kuitenkaan vielä ole ryhdytty toimiin, joilla estettäisiin asbestikuitujen mahdollinen leviäminen ilmaan ja maanpinnan alla olevien maakerrosten saastuminen ja varmistettaisiin, ettei kaatopaikasta aiheudu vaaraa.

Asbestin poistaminen, tuhoaminen ja eristäminen olisi pitänyt teettää asiantuntijoilla, jolloin olisi voitu estää lähiympäristön saastuminen, ottaen huomioon, että asbesti on erittäin myrkyllinen ja kemiallisesti ja fysikaalisesti kestävä aine, kuten lukuisissa viime vuosina annetuissa yhteisön säännöksissä todetaan.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen:

| 1. | katsooko se, että edellä mainitussa asiassa on rikottu EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaa sekä erityisesti direktiivejä 89/654/ET (3) ja 89/656/ET (4); |
| --- | --- |

1.

katsooko se, että edellä mainitussa asiassa on rikottu EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaa sekä erityisesti direktiivejä 89/654/ET (3) ja 89/656/ET (4);

| 2. | katsooko se, että edellä mainitussa asiassa on rikottu direktiiviä 90/394/ET (5), jota on muutettu direktiiveillä 97/42/E (6) ja 99/38/E (7), sekä direktiiviä 98/24/E (8); |
| --- | --- |

2.

katsooko se, että edellä mainitussa asiassa on rikottu direktiiviä 90/394/ET (5), jota on muutettu direktiiveillä 97/42/E (6) ja 99/38/E (7), sekä direktiiviä 98/24/E (8);

| 3. | katsooko se, että edellä mainitussa asiassa on rikottu direktiiviä 87/217/ET (9); |
| --- | --- |

3.

katsooko se, että edellä mainitussa asiassa on rikottu direktiiviä 87/217/ET (9);

| 4. | onko komissio tietoinen edellä mainitun laitoksen alueella sijaitsevasta asbestilevyjen kaatopaikasta; |
| --- | --- |

4.

onko komissio tietoinen edellä mainitun laitoksen alueella sijaitsevasta asbestilevyjen kaatopaikasta;

| 5. | mihin toimiin voidaan ryhtyä työntekijöiden suojelemiseksi? |
| --- | --- |

5.

mihin toimiin voidaan ryhtyä työntekijöiden suojelemiseksi?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

A.   Yleistä

| — | Mitä tulee työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojeluun, 12. kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/391/ETY (10) on yleisiä periaatteita, jotka koskevat työssä ilmenevien vaarojen ehkäisemistä, turvallisuuden ja terveyden suojelua, vaarojen ja tapaturman aiheuttajien poistamista, tiedottamista työntekijöille ja heidän edustajilleen, heidän kuulemistaan, heidän tasapuolista osallistumistaan kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti ja heidän kouluttamistaan, sekä lisäksi yleisiä ohjeita näiden periaatteiden täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojeluun, 12. kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/391/ETY (10) on yleisiä periaatteita, jotka koskevat työssä ilmenevien vaarojen ehkäisemistä, turvallisuuden ja terveyden suojelua, vaarojen ja tapaturman aiheuttajien poistamista, tiedottamista työntekijöille ja heidän edustajilleen, heidän kuulemistaan, heidän tasapuolista osallistumistaan kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti ja heidän kouluttamistaan, sekä lisäksi yleisiä ohjeita näiden periaatteiden täytäntöön panemiseksi.

| — | Työntekijöiden asbestialtistusta koskevat nykyisin voimassa olevat säännökset sisältyvät työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, 19. syyskuuta 1983 annettuun neuvoston direktiiviin (11). Direktiivin tarkoituksena on työntekijöiden suojeleminen heidän terveyttään uhkaavilta vaaroilta, jotka syntyvät tai voivat syntyä altistumisesta asbestille työssä, mukaan lukien tällaisten vaarojen ehkäisy. Siinä asetetaan raja-arvoja ja muita erityisiä vaatimuksia, kuten vaatimus, jonka mukaan työnantajan on annettava työntekijöille riittävästi tietoa asbestin aiheuttamista terveysvaaroista ja toteutettavista varotoimenpiteistä. Siinä on myös säännöksiä työntekijöiden varustamisesta sopivilla hengityksensuojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden asbestialtistusta koskevat nykyisin voimassa olevat säännökset sisältyvät työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, 19. syyskuuta 1983 annettuun neuvoston direktiiviin (11). Direktiivin tarkoituksena on työntekijöiden suojeleminen heidän terveyttään uhkaavilta vaaroilta, jotka syntyvät tai voivat syntyä altistumisesta asbestille työssä, mukaan lukien tällaisten vaarojen ehkäisy. Siinä asetetaan raja-arvoja ja muita erityisiä vaatimuksia, kuten vaatimus, jonka mukaan työnantajan on annettava työntekijöille riittävästi tietoa asbestin aiheuttamista terveysvaaroista ja toteutettavista varotoimenpiteistä. Siinä on myös säännöksiä työntekijöiden varustamisesta sopivilla hengityksensuojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla tietyissä olosuhteissa.

| — | Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun alalla sovelletaan lisäksi direktiivin 89/391/ETY nojalla annettuja direktiivejä, joihin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat direktiivit kuuluvat. Kyseessä ovat muun muassa seuraavat direktiivit: 89/654/ETY (12), 89/656/ETY (13), 90/394/ETY (14) ja 98/24/EY (15) (jolla kumotaan direktiivit 80/1107/ETY ja 88/642/ETY). |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun alalla sovelletaan lisäksi direktiivin 89/391/ETY nojalla annettuja direktiivejä, joihin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat direktiivit kuuluvat. Kyseessä ovat muun muassa seuraavat direktiivit: 89/654/ETY (12), 89/656/ETY (13), 90/394/ETY (14) ja 98/24/EY (15) (jolla kumotaan direktiivit 80/1107/ETY ja 88/642/ETY).

| — | Nämä direktiivit eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeutta antaa tai soveltaa lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla varmistetaan työntekijöiden parempi suojelu. |
| --- | --- |

—

Nämä direktiivit eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeutta antaa tai soveltaa lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla varmistetaan työntekijöiden parempi suojelu.

| — | Edellä mainittujen direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. On ensi sijassa Italian toimivaltaisten viranomaisten tehtävä varmistaa, että direktiivejä sovelletaan moitteettomasti, ja säätää hallinnollisesta ja oikeudellisesta muutoksenhausta kansallisessa lainsäädännössä. Jos konkreettiset seikat kuitenkin osoittavat, että yhteisön direktiivien täytäntöönpanoa koskevia kansallisia säädöksiä on jätetty soveltamatta, komissio voi perustamissopimuksen vartijana käyttää perustamissopimuksen — varsinkin sen 226 artiklan — mukaisia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittujen direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. On ensi sijassa Italian toimivaltaisten viranomaisten tehtävä varmistaa, että direktiivejä sovelletaan moitteettomasti, ja säätää hallinnollisesta ja oikeudellisesta muutoksenhausta kansallisessa lainsäädännössä. Jos konkreettiset seikat kuitenkin osoittavat, että yhteisön direktiivien täytäntöönpanoa koskevia kansallisia säädöksiä on jätetty soveltamatta, komissio voi perustamissopimuksen vartijana käyttää perustamissopimuksen — varsinkin sen 226 artiklan — mukaisia mahdollisuuksia.

B.   Vastaukset parlamentin jäsenen tekemiin viiteen kysymykseen

| 1. | ja 2. Arvoisan parlamentin toimittamat tiedot koskevat kirjallisessa kysymyksessä mainittujen direktiivien täytäntöönpanoa koskevien Italian säädösten soveltamista. Italian säädösten täytäntöönpanon valvonta kuuluu ensi sijassa Italian viranomaisten toimivaltaan. Komissiolla ei ole käytössään tarvittavia tietoja sen päättelemiseksi, onko kyseisiä direktiivejä mahdollisesti rikottu. Komissio ryhtyy kuitenkin asianmukaisiin toimiin saadakseen asiasta yksityiskohtaisia tietoja ja varmistaakseen EY:n perustamissopimuksen sille antamien valtuuksien rajoissa, onko tilanne yhteisön lainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

1.

ja 2. Arvoisan parlamentin toimittamat tiedot koskevat kirjallisessa kysymyksessä mainittujen direktiivien täytäntöönpanoa koskevien Italian säädösten soveltamista. Italian säädösten täytäntöönpanon valvonta kuuluu ensi sijassa Italian viranomaisten toimivaltaan. Komissiolla ei ole käytössään tarvittavia tietoja sen päättelemiseksi, onko kyseisiä direktiivejä mahdollisesti rikottu. Komissio ryhtyy kuitenkin asianmukaisiin toimiin saadakseen asiasta yksityiskohtaisia tietoja ja varmistaakseen EY:n perustamissopimuksen sille antamien valtuuksien rajoissa, onko tilanne yhteisön lainsäädännön mukainen.

| 3.ja | 4. Kysymyksessä viitataan laittomaan asbestikaatopaikkaan. On mahdollista, että tapauksessa on rikottu EY:n jätelainsäädäntöä, varsinkin jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY (16) (sellaisena kuin se on muutettuna) 4, 8 ja 9 artiklaa ja vaarallisista jätteistä annetun direktiivin 91/689/ETY (17) 2 artiklaa.
  Koska komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen kuvailemasta tilanteesta, se ryhtyy asianmukaisiin toimiin saadakseen asiasta yksityiskohtaisia tietoja ja varmistaakseen EY:n perustamissopimuksen sille antamien valtuuksien rajoissa, onko tilanne yhteisön lainsäädännön mukainen.
  Mikäli komissio tulee siihen tulokseen, että tässä tapauksessa rikotaan yhteisön lakia, EY:n perustamissopimuksen valvojana se ei epäröi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla varmistetaan yhteisön lainsäädännön noudattaminen. Näihin kuuluu EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukainen rikkomista koskeva menettely.
  Asbestin aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä annettu direktiivi 87/217/ETY koskee lähinnä raaka-asbestin tuotannosta ja asbestia sisältävien tuotteiden työstämisestä aiheutuvan pilaantumisen valvontaa. Direktiivissä on vain vähän yleisiä säännöksiä, jotka liittyvät asbestia sisältävän jätteen kuljetukseen ja hävittämiseen. Parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella ei voida luotettavasti arvioida, onko tätä direktiiviä rikottu. |
| --- | --- |

3.ja

4. Kysymyksessä viitataan laittomaan asbestikaatopaikkaan. On mahdollista, että tapauksessa on rikottu EY:n jätelainsäädäntöä, varsinkin jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY (16) (sellaisena kuin se on muutettuna) 4, 8 ja 9 artiklaa ja vaarallisista jätteistä annetun direktiivin 91/689/ETY (17) 2 artiklaa.

Koska komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen kuvailemasta tilanteesta, se ryhtyy asianmukaisiin toimiin saadakseen asiasta yksityiskohtaisia tietoja ja varmistaakseen EY:n perustamissopimuksen sille antamien valtuuksien rajoissa, onko tilanne yhteisön lainsäädännön mukainen.

Mikäli komissio tulee siihen tulokseen, että tässä tapauksessa rikotaan yhteisön lakia, EY:n perustamissopimuksen valvojana se ei epäröi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla varmistetaan yhteisön lainsäädännön noudattaminen. Näihin kuuluu EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukainen rikkomista koskeva menettely.

Asbestin aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä annettu direktiivi 87/217/ETY koskee lähinnä raaka-asbestin tuotannosta ja asbestia sisältävien tuotteiden työstämisestä aiheutuvan pilaantumisen valvontaa. Direktiivissä on vain vähän yleisiä säännöksiä, jotka liittyvät asbestia sisältävän jätteen kuljetukseen ja hävittämiseen. Parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella ei voida luotettavasti arvioida, onko tätä direktiiviä rikottu.

| 5. | Työntekijöiden oikeuksien — varsinkin korvausta koskevan oikeuden — suojelemiseksi toteutettavissa toimissa ovat lähtökohtina hallinnolliseen ja oikeudelliseen muutoksenhakuun tarkoitetut Italian lainsäädännön mukaiset menettelyt. |
| --- | --- |

5.

Työntekijöiden oikeuksien — varsinkin korvausta koskevan oikeuden — suojelemiseksi toteutettavissa toimissa ovat lähtökohtina hallinnolliseen ja oikeudelliseen muutoksenhakuun tarkoitetut Italian lainsäädännön mukaiset menettelyt.

---

(1)  EYVL L 327, 3.12.1980, s. 8.

(2)  EYVL L 356, 24.12.1988, s. 74.

(3)  EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1.

(4)  EYVL L 393, 30.12.1989, s. 18.

(5)  EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1.

(6)  EYVL L 179, 8.7.1997, s. 4.

(7)  EYVL L 138, 1.6.1999, s. 66.

(8)  EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.

(9)  EYVL L 85, 28.3.1987, s. 40.

(10)  EYVL L 183, 29.6.1989.

(11)  EYVL L 263, 24.9.1983.

(12)  EYVL L 393, 30.12.1989.

(13)  EYVL L 59, 6.3.1991.

(14)  EYVL L 196, 26.7.1990.

(15)  EYVL L 131, 5.5.1998.

(16)  EYVL L 194, 25.7.1975.

(17)  EYVL L 377, 31.12.1991.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/579 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/579

---

(2004/C 84 E/0655)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0389/04

esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (NI), Olivier Dupuis (NI), Marco Cappato (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Marco Pannella (NI), Maurizio Turco (NI) ja Emma Bonino (NI) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuin

Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamispöytäkirja tuli voimaan 25. tammikuuta 2004. Tämä merkitsee huomattavaa edistysaskelta ihmisoikeuksien kansainvälisessä suojelussa. Uuden tuomioistuimen tuomiovallan piiriin kuuluu nyt 15 Afrikan valtiota. Joissakin niissä, kuten Algeriassa, Burundissa, Norsunluurannikolla ja Ruandassa ihmisoikeuksien loukkaukset ja sisäiset selkkaukset ovat laajamittainen ongelma. Muun muassa Botswanan, Kongon demokraattisen tasavallan ja Nigerian odotetaan ratifioivan tuomioistuimen perustamispöytäkirjan pian.

Uusi tuomioistuin ei korvaa Afrikan ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia käsittelevää komissiota, vaan pikemminkin täydentää sitä. Tässä suhteessa järjestelmä muistuttaa entistä Euroopan ihmisoikeusjärjestelmää, joka Amerikassa on vielä nykyäänkin käytössä. Tuomioistuin ja komissio voivat yhdessä lisätä hallinnon luotettavuutta Afrikassa. Vuonna 1987 perustetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia käsittelevän komission antamista suosituksista poiketen tuomioistuimen tuomiot ovat oikeudellisesti sitovia, joten ne voidaan panna täytäntöön kaikissa Afrikan oikeusistuimissa. Lisäksi tuomioistuimen piiriin kuuluvien valtioiden kansalaiset voivat ottaa yhteyttä suoraan tuomioistuimeen. Kyseessä on ainutlaatuinen mahdollisuus lisätä Afrikan ihmisoikeusjärjestelmän tehokkuutta ja edistää maanosan demokratiaa.

| 1. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä helpottaakseen Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamista ja edistääkseen sen perustamispöytäkirjan laajamittaista ratifiointia Afrikassa? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä helpottaakseen Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamista ja edistääkseen sen perustamispöytäkirjan laajamittaista ratifiointia Afrikassa?

| 2. | Aikooko komissio myöntää taloudellista apua tähän tarkoitukseen? Mitä kanavia ja menettelyjä komissio siinä tapauksessa aikoo käyttää? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio myöntää taloudellista apua tähän tarkoitukseen? Mitä kanavia ja menettelyjä komissio siinä tapauksessa aikoo käyttää?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

| 1. | Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamispöytäkirjan voimaantulo todellakin viitoittaa tietä maanosan kaikkien aikojen ensimmäiselle lainkäyttöelimelle, jonka tarkoitus on suojella perusoikeuksia. Komissio on toistanut useaan kertaan tukevansa tuomioistuimen perustamista elimenä, jonka panostus voisi olla merkittävä, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien turvaaminen ja niiden noudattaminen koko Afrikassa, samoin kuin demokratian, oikeusvaltion ja hyvän hallinnon edistäminen.
  Komission mielestä tuomioistuimen perustaminen todistaa uudesta poliittisesta ympäristöstä, joka edistää paremmin Afrikan unionin (AU) ja sen äänestyksellä valitun komission rohkeaa ja kokonaisvaltaista toimintaa demokratian, hallinnon ja ihmisoikeuksien aloilla. Afrikkalaisten määritelmät koko maanosaa koskevista välineistä ja valvontavälineistä (APRM-vertaisarviointijärjestelmä, Afrikan vakaus-, turvallisuus- ja kehitysyhteistyökonferenssi) ja toimielimet (komissio, yleisafrikkalainen parlamentti, ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuin) heijastavat tätä voimakasta sitoutumista ja omistajuutta.
  Komissio on myös onnitellut Afrikan unionia siitä, että se on saanut vaadittavan määrän ratifiointeja. Komissio ei kuitenkaan aio työskennellä sellaisen pöytäkirjan ratifioimisen puolesta, johon se ei ole suoraan laillisesti yhteydessä. |
| --- | --- |

1.

Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen perustamispöytäkirjan voimaantulo todellakin viitoittaa tietä maanosan kaikkien aikojen ensimmäiselle lainkäyttöelimelle, jonka tarkoitus on suojella perusoikeuksia. Komissio on toistanut useaan kertaan tukevansa tuomioistuimen perustamista elimenä, jonka panostus voisi olla merkittävä, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien turvaaminen ja niiden noudattaminen koko Afrikassa, samoin kuin demokratian, oikeusvaltion ja hyvän hallinnon edistäminen.

Komission mielestä tuomioistuimen perustaminen todistaa uudesta poliittisesta ympäristöstä, joka edistää paremmin Afrikan unionin (AU) ja sen äänestyksellä valitun komission rohkeaa ja kokonaisvaltaista toimintaa demokratian, hallinnon ja ihmisoikeuksien aloilla. Afrikkalaisten määritelmät koko maanosaa koskevista välineistä ja valvontavälineistä (APRM-vertaisarviointijärjestelmä, Afrikan vakaus-, turvallisuus- ja kehitysyhteistyökonferenssi) ja toimielimet (komissio, yleisafrikkalainen parlamentti, ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuin) heijastavat tätä voimakasta sitoutumista ja omistajuutta.

Komissio on myös onnitellut Afrikan unionia siitä, että se on saanut vaadittavan määrän ratifiointeja. Komissio ei kuitenkaan aio työskennellä sellaisen pöytäkirjan ratifioimisen puolesta, johon se ei ole suoraan laillisesti yhteydessä.

| 2. | Komissio päätti tukea AU:n hallintoa kokonaisvaltaisella 1,9 miljoonan euron ohjelmalla (eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen budjettikohta) sen sijaan, että tällä alalla tuettaisiin joitakin tiettyjä ns. tehokkaita saarekkeita. Tämän hankkeen tavoitteena on parantaa AU:n kokonaistehokkuutta politiikan aloitteiden kehittämisessä ja tehokkaissa jäsenvaltioihin suuntautuvissa toimissa kolmen kiinteästi toisiinsa liittyvän prioriteettina pidetyn teeman osalta: i) demokratisointiprosessi, jossa keskeistä on vahvistaa AU:n kykyä tarkkailla ja valvoa vaaleja; ii) hallinto, jossa keskeistä on parantaa AU:n valvontakapasiteettia, edistää kansalaisyhteiskuntaan osallistumista ja valtavirtaistaa tasa-arvoa; iii) ihmisoikeudet, jossa keskeistä on parantaa AU:n ja kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden kapasiteettia edistää ihmisoikeuksia, myös monimutkaisissa hätätilanteissa.
  Tätä ohjelmaa olisi pidettävä ensimmäisenä askeleena. Edellisessä EU:n troikan ja Afrikan välisessä tapaamisessa korkea-arvoisten virkamiesten tasolla (Dublinissa, 17. ja 18. helmikuuta 2004) komissio toisti olevansa valmis harkitsemaan tulevia rahoituspyyntöjä hallinnon, ihmisoikeuksien ja demokratian aloilla. Tuomioistuin, joka on olennaisen tärkeä instituutio Afrikan ihmisoikeuksien takaamisen kannalta, voisi saada tällaista tukea. |
| --- | --- |

2.

Komissio päätti tukea AU:n hallintoa kokonaisvaltaisella 1,9 miljoonan euron ohjelmalla (eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen budjettikohta) sen sijaan, että tällä alalla tuettaisiin joitakin tiettyjä ns. tehokkaita saarekkeita. Tämän hankkeen tavoitteena on parantaa AU:n kokonaistehokkuutta politiikan aloitteiden kehittämisessä ja tehokkaissa jäsenvaltioihin suuntautuvissa toimissa kolmen kiinteästi toisiinsa liittyvän prioriteettina pidetyn teeman osalta: i) demokratisointiprosessi, jossa keskeistä on vahvistaa AU:n kykyä tarkkailla ja valvoa vaaleja; ii) hallinto, jossa keskeistä on parantaa AU:n valvontakapasiteettia, edistää kansalaisyhteiskuntaan osallistumista ja valtavirtaistaa tasa-arvoa; iii) ihmisoikeudet, jossa keskeistä on parantaa AU:n ja kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden kapasiteettia edistää ihmisoikeuksia, myös monimutkaisissa hätätilanteissa.

Tätä ohjelmaa olisi pidettävä ensimmäisenä askeleena. Edellisessä EU:n troikan ja Afrikan välisessä tapaamisessa korkea-arvoisten virkamiesten tasolla (Dublinissa, 17. ja 18. helmikuuta 2004) komissio toisti olevansa valmis harkitsemaan tulevia rahoituspyyntöjä hallinnon, ihmisoikeuksien ja demokratian aloilla. Tuomioistuin, joka on olennaisen tärkeä instituutio Afrikan ihmisoikeuksien takaamisen kannalta, voisi saada tällaista tukea.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/580 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/580

---

(2004/C 84 E/0656)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0394/04

esittäjä(t): Francesco Fiori (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Georges Garot (PSE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Aloite nälän torjumiseksi EU:ssa

Nälkää näkevien määrän hälyttävä kasvu Euroopassa (arviolta 110 miljoonaa eurooppalaista 25 jäsenvaltion unionissa) yhdessä yhteisen maatalouspolitiikan uusista suuntaviivoista johtuvan interventiovarastojen hupenemisen kanssa ovat todellinen huolenaihe Euroopan unionissa. Yhteisellä maatalouspolitiikalla ei pystytä enää varmistamaan, kuten perussopimuksissa määrätään, riittävää elintarvikehuoltoa kaikille unionin kansalaisille, eritoten kaikkein varattomimmille.

Samaan aikaan kaikki valtiosta riippumattomat ja yhteisvastuulliset järjestöt, jotka työskentelevät päivittäin köyhimpien parissa, eivät pysty enää toimimaan ja täyttämään sosiaalisen ja inhimillisen yhteenkuuluvuuden tehtäväänsä.

Aikooko komissio, jonka aloitteesta eurooppalainen avustusohjelma kaikkein varattomimpien hyväksi on perustettu, tässä tilanteessa muuttaa asetusta (ETY) N:o 3149/92 (1) ja millä aikataululla, jotta voitaisiin varmistaa interventiovarastojen olemassaolo, laajentaa vaihtokauppakäytäntöä, joka on osoittautunut yksinkertaiseksi ja tehokkaaksi, helpottaa tarvittaessa markkinoille pääsyä ja ottaa nämä järjestöt mukaan tarpeiden arviointiin?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio on aina pyrkinyt mukauttamaan yhteisön vähävaraisimmille henkilöille annettavaa tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt muuttuviin olosuhteisiin. Komissio onkin muuttanut useaan kertaan asiaan sovellettavia säännöksiä erityisesti sisällyttämällä niihin kaksi joustomahdollisuutta, joihin myös parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, eli mahdollisuuden ostaa elintarvikkeita markkinoilta, jos niitä ei ole tilapäisesti saatavilla interventiovarastoista, sekä aivan äskettäin mahdollisuuden vaihtaa interventiovarastoissa olevia tuotteita muihin elintarvikkeisiin.

Komissio on tietoinen siitä, että tämä järjestelmä muodostaa hankintalähteen monille unionin vähävaraisten parissa toimiville järjestöille. Jäsenvaltiot ovat kuulleet näitä järjestöjä laatiessaan vuosisuunnitelmaan liittyviä pyyntöjään, ja komissio on kuullut niitä kokouksissa, joita järjestetään vähintään kerran vuodessa.

Komissio seuraa tarkasti tämän järjestelmän toteuttamisympäristössä tapahtuvia muutoksia eikä epäröi mukauttaa säännöksiä, jos se osoittautuu tarpeelliseksi. Komissio tarkastelee järjestelmän tulevaisuudennäkymiä suhteessa julkisten varastojen merkittävään pienenemiseen (tai jopa näiden varastojen täydelliseen häviämiseen tiettyjen tuotteiden kuten naudanlihan ja oliiviöljyn osalta), joka on yhteisen maatalouspolitiikan uudistusten toivottu tulos.

---

(1)  EYVL L 313, 30.10.1992, s. 50.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/581 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/581

---

(2004/C 84 E/0657)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0398/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lapsia orjina käyttävät verkostot

Voiko komission mielestä Saharan eteläpuolisen Afrikan maiden traaginen ilmiö, lasten käyttäminen orjina, koskea myös Euroopan unionia? Aikooko komissio ryhtyä joihinkin Afrikan valtioita koskeviin toimenpiteisiin sen vuoksi, että tiettyjen kansalaisjärjestöjen mukaan 200 000 lasta tekee Afrikassa orjatyötä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2004)

Komissio tukee EU:n ilmaisemaa voimakasta orjuuden vastaista kantaa kaikilta osin. Osoituksena tästä kannasta on lapsen oikeuksia koskeva lausunto, jonka EU esitti Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan (UNCHR) 59. istunnossa vuonna 2003. Lausunnossa EU ilmaisi huolestuneisuutensa lapsityövoiman ala-arvoisimpien käyttötapojen yleistymisestä, orjuuden kaikki muodot mukaan luettuina (mm. Kansainvälisen työjärjestön (ILO) maailmanlaajuisessa raportissa vuodelta 2002 arvioitiin ala-arvoisinta työtä tekevien lasten lukumääräksi 179 miljoonaa ja orjatyötä tekevien lasten lukumääräksi 8,4 miljoonaa). Lisäksi lapsen oikeuksia koskevassa päätöslauselmassa, jota koskevan esityksen EU teki UNCHR:n 59. istunnossa, kehotettiin valtioita toteuttamaan toimenpiteitä lapsityövoiman käytön torjumiseksi ja sen ala-arvoisimpien käyttötapojen poistamiseksi viipymättä.

EU:n sitoutuminen orjuuden torjuntaan näkyy myös perusoikeuskirjan 5 artiklassa, jossa kielletään orjuus ja pakkotyö, sekä EU:n ilmaisemassa tuessa orjuuteen liittyvän toiminnan torjuntaan tähtääville kansainvälisille asiakirjoille, kuten ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemistä, torjumista ja rankaisemista koskevalle Yhdistyneiden Kansakuntien pöytäkirjalle sekä ILO:n yleissopimuksille 29, 105, 138 ja 182.

Afrikan osalta on syytä mainita ihmiskaupan vastainen toimintasuunnitelma, josta on tarkoitus sopia osana EU:n ja Afrikan välistä vuoropuhelua. Lisäksi lapsiorjuuden poistamiseen on myönnetty tukea EU:n talousarviosta. Tuoreena esimerkkinä on demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen (EIDHR) perusteella Alisei-järjestölle myönnetty 1 252 375 euron suuruinen avustus lapsikaupan, orjuuden nykyaikaisten muotojen ja alaikäisten hyväksikäytön torjumiseksi Gabonissa, Beninissä, Togossa ja Nigeriassa. Lisäksi EIDHR:n päivitettyyn ohjelmaan vuodelle 2004 (hyväksytty 1. joulukuuta 2003 tehdyllä komission päätöksellä) sisältyy tuki ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan torjumista koskevan verkoston perustamiseksi Länsi-Afrikkaan. Muita komission toteuttamia merkittäviä toimenpiteitä ovat monenlaiset EU:n talousarvion turvin rahoitetut hankkeet lasten ahdingon helpottamiseksi aseellisten selkkausten yhteydessä komission äskettäin laatiman yleiskatsauksen mukaisesti, mitä voidaan pitää ensimmäisenä jatkotoimenpiteenä joulukuussa 2003 hyväksytyille EU:n suuntaviivoille lapsista aseellisten selkkausten yhteydessä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/582 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/582

---

(2004/C 84 E/0658)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0399/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Asianmukaista viisumia vailla olevien, terroritoiminnasta epäiltyjen ulkomaalaisten salainen pidättäminen Yhdysvalloissa

Onko komissio ryhtynyt jonkinlaisiin poliittisiin tai humanitaarisiin toimenpiteisiin näiden Yhdysvalloissa toteutettujen, korkeimman oikeuden hyväksymien pidätysten vuoksi, sillä 700 henkilöä on pidätetty vain sillä perusteella, että heitä syytetään liittovaltion maahantulolakien rikkomisesta?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Terrorismi muodostaa perustavanluontoisen hyökkäyksen niitä Euroopan unionin arvoja kohtaan, jotka on määritelty Maastrichtin sopimuksen 6 ja 11 artiklassa, ja joita ovat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen ja suojeleminen sekä sitoutuminen vapauden, kansanvallan sekä oikeusvaltion periaatteisiin olennaisina tekijöinä EU:n politiikassa.

Komissio kannattaa terroristiksi epäiltyjen saattamista oikeuden eteen sekä vakuuttaa uudelleen, että terrorismi on uhka Euroopassa ja sen ulkopuolella.

Samalla komissio kuitenkin korostaa olevansa vakuuttunut siitä, että terrorismin vastaisen taistelun on tapahduttava täysin ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaatteet huomioon ottaen.

Komission ei ole mahdollista tarkistaa, perustuvatko arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat pidätyksiin johtaneet syytteet ainoastaan tietyn tyyppisiin Yhdysvaltojen sisäisten lakien väitettyihin rikkomisiin, kuten tiedotusvälineissä on raportoitu.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/582 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/582

---

(2004/C 84 E/0659)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0402/04

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Raja-alueen sairaala La Cerdanyaan

Äskettäin Katalonian ja Ranskan terveysviranomaiset saivat Interreg-ohjelman rahoitusta tutkimukseen, jolla selvitetään toteutettavuutta ja kustannuksia hankkeelle, jonka tavoitteena on rakentaa raja-alueen sairaala Puigcerdàan, La Cerdanyaan, Espanjan ja Ranskan väliseen raja-alueen laaksoon.

Voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa on selvitys mahdollisuudesta rakentaa raja-alueen sairaala, joka toteutuessaan osaltaan syventäisi eurooppalaisen kansalaisuuden käsitettä ja parantaisi alueen asukkaiden tuki- ja terveyspalvelujen laatua?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) on myönnetty Espanjaa ja Ranskaa koskevan Interreg III A -yhteisöaloiteohjelman puitteissa 45 000 euroa tutkimukseen, jolla selvitetään valtioiden raja-alueelle La Cerdanyaan suunnitellun sairaalahankkeen toteuttamiskelpoisuutta. Tutkimusta, jonka toteuttamisesta vastaavat Languedoc-Roussillonin alueneuvosto (Conseil Régional de Languedoc-Roussillon, tutkimuksen johtaja) ja Katalonian aluehallitus (Generalitat de Catalunya), viimeistellään parhaillaan.

Komissio odottaa tällä hetkellä tutkimuksen tuloksia. Komissio suhtautuu kuitenkin myönteisesti tämänkaltaisten, raja-alueiden väestön elämänlaatua konkreettisesti parantavien hankkeiden yhteisrahoitukseen. Hankkeella kannustetaan yhdistämään terveydenhuoltoalojen resursseja ja infrastruktuureja maantieteellisesti lähekkäin elävien väestöryhmien hyväksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/583 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/583

---

(2004/C 84 E/0660)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0416/04

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(9. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hanhenmetsästys Zeelandissa

Zeelandin maakunta on myöntänyt vapautuksen hanhenmetsästyskiellosta. Vapautus koskee alueita, jotka eivät kuulu lintudirektiivin soveltamisalaan, ja tässä yhteydessä on perustettu 200—700 metrin suojavyöhyke. Alueella esiintyy useita hanhilajeja, jotka mainitaan lintudirektiivin liitteessä II/2, muun muassa sepelhanhi (Branta Bernicla). Alankomaita ei mainita jäsenvaltiona, joka saa myöntää luvan sepelhanhien metsästykseen direktiivin 7 artiklan 3 kohdan nojalla. Sama koskee lyhytnokkahanhea (Anser brachyr-hynchus) ja tundrahanhea (Anser albifrons), joita niitäkin tavataan usein Zeelandissa. Metsästyskiellosta poikkeaminen on sallittua direktiivin 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan vain vakavien ongelmien, kuten viljelmille koituvien vakavien vahinkojen, estämiseksi, jollei muita tyydyttäviä ratkaisuja ole. Paikallislehdissä vapautusta metsästyskiellosta käsitellään taloudellisena kysymyksenä: maakuntahallitus ei halua maksaa korvauksia hanhivahingoista.

| 1. | Onko korvauksen maksaminen maanviljelijöille viljelmien vahingoittumisesta direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tyydyttävä ratkaisu? |
| --- | --- |

1.

Onko korvauksen maksaminen maanviljelijöille viljelmien vahingoittumisesta direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tyydyttävä ratkaisu?

| 2. | Katsooko komissio, että metsästyskiellosta myönnettävä vapautus rikkoo lintudirektiiviä? Jos rikkoo, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että metsästyskiellosta myönnettävä vapautus rikkoo lintudirektiiviä? Jos rikkoo, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

| 3. | Ovatko säädetyt suojavyöhykkeet riittävät suojelluilla alueilla oleskelevien lintujen suojaamiseksi? |
| --- | --- |

3.

Ovatko säädetyt suojavyöhykkeet riittävät suojelluilla alueilla oleskelevien lintujen suojaamiseksi?

| 4. | Voiko komissio selvittää, missä määrin Zeelandin maakunta on hyödyntänyt mahdollisuuksia tukea maatalouden ympäristönsuojelua? |
| --- | --- |

4.

Voiko komissio selvittää, missä määrin Zeelandin maakunta on hyödyntänyt mahdollisuuksia tukea maatalouden ympäristönsuojelua?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa lyhytnokkahanheen (Anser brachyrhynchus), tundrahanheen (Anser Albifrons) ja sepelhanheen (Branta bernicla), jotka kaikki mainitaan luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (1) liitteessä II olevassa 2 osassa. Direktiivin 7 artiklan 3 kohdan mukaan liitteessä II olevassa 2 osassa mainittuja lajeja saa metsästää vain niissä jäsenvaltioissa, joiden yhteydessä näin mainitaan. Liitteessä II olevassa 2 osassa ilmoitetaan, että Alankomaat voi sallia tundrahanhen metsästyksen.

Mitä tulee kahteen muuhun lajiin, arvoisan jäsenen tieto antaa ymmärtää, että Alankomaat on sallinut näiden lajien metsästyskiellosta poikkeamisen syistä, jotka liittyvät lintujen aiheuttamiin viljelmille koituviin vahinkoihin. Periaatteessa Alankomaiden on mahdollista direktiivin 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella lainvoimaisesti poiketa 7 artiklan säännöksistä ”viljelmille, kotieläimille, metsille, kalavesille ja vesistöille koituvan vakavan vahingon estämiseksi”.

Direktiivin 9 artiklan 3 ja 4 kohdan perusteella Alankomaat on velvollinen antamaan komissiolle säännöllisesti raportin 9 artiklan soveltamisesta. Komissio ei ole vielä saanut raporttia vuoden 2003 poikkeuksista, ja sen on määrä saapua vasta vuoden 2004 lopussa. Näissä olosuhteissa ei ole selvää, rikkooko Alankomaat välttämättä direktiiviä. Saatuaan raportin komissio tutkii sitä huolellisesti ja mikäli se on välttämätöntä, ryhtyy toimiin varmistaakseen, etteivät poikkeukset ole direktiivin vastaisia. Komissio haluaisi korostaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava 9 artiklan säännöksiä siten kuin tuomioistuin ne tulkitsee. Tuomioistuin esimerkiksi määräsi, että poikkeaminen artiklan 7 yleisestä metsästyskiellosta on sallittua ainoastaan toimenpiteillä, jotka viittaavat riittävän yksityiskohtaisesti tekijöihin, jotka määritellään 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa (katso esim. asia C-l18/94, WWF, tuomio 7. maaliskuuta 1996).

Mitä tulee maatalouden ympäristökustannuksiin, komissio ilmoittaa arvoisalle jäsenelle, ettei Alankomaiden kansalliseen maaseudun kehittämissuunnitelmaan sisälly yhtään erityistä maatalouteen ja ympäristöön liittyvää toimenpidettä, jonka tavoitteena olisi yllä mainittujen hanhien suojelu. Vuonna 2002 tehdyllä maaseudun kehittämissuunnitelman muutoksella, joka toimitettiin 2. huhtikuuta 2002, Alankomaiden tavoitteena oli ottaa käyttöön toimenpidepaketit, jotka koskivat aiheita ”talvimuuttajien niitty lyhytaikaiseen käyttöön”, ”talvimuuttajien niitty keskipitkän ajan käyttöön” ja ”talvimuuttajien niitty pitkäaikaiseen käyttöön”. Näiden pakettien tarkoituksena on suojata tundrahanhea ja sepelhanhea. Niihin ei sisälly lyhytnokkahanhen suojeleminen. Komissiolle kuitenkin ilmoitettiin kirjeitse 8. heinäkuuta 2003 toimenpidepakettien ”talvimuuttajien niitty lyhytaikaiseen käyttöön”, ”talvimuuttajien niitty keskipitkän ajan käyttöön” ja ”talvimuuttajien niitty pitkäaikaiseen käyttöön” vetämisestä pois vuoden 2002 muutoksista. Koska maaseudun kehittämissuunnitelman muutokset neuvotellaan kahdenvälisesti komission ja jäsenvaltion kesken, komission ei ole mahdollista arvioida, missä määrin Zeelandin maakunta on hyödyntänyt mahdollisuuksia tukea maatalouden ympäristönsuojelua.

Mikäli tuet ovat sovellettavissa, tukea maatalouden ympäristönsuojelulle mitä todennäköisimmin myönnettäisiin Alankomaiden maaseudun kehittämissuunnitelman 2000—2006 puitteissa. Rakennerahastojen tavoitteen 2 Etelä-alankomaiden ohjelma, joka kattaa myös osan Zeelandin maakunnasta, ei näytä olevan asianmukainen puitekehys tällaisten toimien toteuttamiselle.

Rahoitusta saa tämänhetkisen Interreg ΠΙΑ -ohjelman ”Euregio Scheidemond” -alaohjelman puitteissa ”Grensregio Vlaanderen-Nederlandin” tukemiseksi rajat ylittävä luonnonmukaisen viljelyn hanke (”Grenso-verschijdend biologisch boeren”), jossa on kaksi osapuolta Zeelandista.

---

(1)  EYVL L 103, 25.4.1979.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/584 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/584

---

(2004/C 84 E/0661)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/04

esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Fluoriyhdisteiden lisääminen juomaveteen

Voisiko komissio selittää, miksi uuden juomavesidirektiivin 98/83/EY (1) mukaisesti on edelleen sallittua lisätä yleisessä käytössä olevaan juomaveteen ”vaarallista prioriteettiainetta”, heksafluoripiihappoa, joka on kielletty vesipolitiikan puitedirektiivissä 2000/60/EY (2) ja joka mainitaan vaarallisia aineita koskevan yhteisön direktiivin luettelossa? Kyseessä on hitaasti hajoava, eläviin kudoksiin kertyvä, saastuttava ja myrkyllinen aine. Kun unioni sallii aineen lisäämisen juomaveteen, se rikkoo selvästi omia direktiivejään, mukaan lukien 4 artiklan 2 kohtaa, jossa jäsenvaltioita kielletään toteuttamasta toimenpiteitä, jotka ”johtaisivat juomaveden valmistamiseen käytettyjen vesien pilaantumisen lisääntymiseen”.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Neuvosto ja parlamentti ovat hyväksyneet luettelon 33 aineesta tai aineryhmästä, joista 11 on luokiteltu ”vaarallisiksi prioriteettiaineiksi”, 14 ”prioriteettiaineiksi”, joiden vaarallisuutta tarkastellaan parhaillaan, ja kahdeksan aineiksi, jotka eivät ole ”prioriteettiaineita”. Toistaiseksi heksafluoripiihappo ei sisälly vesipolitii-kan alan prioriteettiaineiden luettelon vahvistamisesta ja direktiivin 2000/60/EY muuttamisesta tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2455/2001/EY (3) vahvistettuun luetteloon.

Ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY tarkoituksena on asettaa tietyille haitallisille aineille, myös fluoridille, enimmäisarvot, joita ei saa ylittää. Nämä sallitut enimmäisarvot on vahvistettu saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella ihmisten terveyden suojelemiseksi. Jäsenvaltiot voivat itse päättää, millä keinoin ne saattavat juomavetensä laadun yhteisön lainsäädännön mukaiseksi.

Direktiivissä esitetty luettelo on rajoitettu yhteisön juomaveden laadun kannalta tärkeimpiin muuttujiin. Luettelossa olevat aineet eivät ole ainoita, joista voi aiheutua haittaa tai jopa vaaraa ihmisten terveydelle, jos niitä esiintyy juomavedessä. Kaikkien mahdollisten epäpuhtauksien sisällyttäminen direktiiviin riippumatta siitä, miten todennäköistä tai epätodennäköistä niiden esiintyminen on, olisi tehnyt direktiivistä toimimattoman. Se olisi velvoittanut jäsenvaltiot kohtuuttoman laajaan seurantaan, eikä turvallisuus olisi juurikaan parantunut.

---

(1)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

(2)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(3)  EYVL L 331, 15.12.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/585 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/585

---

(2004/C 84 E/0662)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0423/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Braxin tehtaan sulkeminen Portugalissa

Serzedossa Vila Nova de Gaiassa sijaitseva Brax Portuguesa Lda. -vaatetehdas on äskettäin sulkenut tuotantolaitoksensa, minkä vuoksi noin 450 työntekijää on joutunut työttömäksi. Monikansallisen, saksalaisella pääomalla toimivan Braxin tiedetään avanneen uusia tehtaita Romaniassa ja muissa ehdokasvaltioissa. Työntekijöille jaetuissa tiedotteissa myönnetään, että yritys ei ole maksanut kahden viimeksi kuluneen kuukauden palkkoja eikä aio maksaa niitä tulevina kuukausinakaan. Huomattakoon, että Brax Portuguesan portugalilaisia työntekijöitä on käytetty romanialaisten työntekijöiden kouluttamiseen. Nyt yritys jättää heidät työttömiksi täysin laittomasti ja tuomittavasti, vaikka se säilyttää tehtaan yhteydessä olevat tuotantolaitoksensa ja muun merkittävän omaisuutensa. Kuten tiedetään, Brax Portuguesa on saanut yhteisön tukia, joita se varmasti saa jatkossakin Romaniassa ja muissa maissa.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle seuraavaa:

| 1. | Aikooko komissio vaatia Brax yhtymää maksamaan takaisin sille myönnetyt yhteisön tuet, jos se pitää Portugalissa sijaitsevat tuotantolaitoksensa suljettuina? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio vaatia Brax yhtymää maksamaan takaisin sille myönnetyt yhteisön tuet, jos se pitää Portugalissa sijaitsevat tuotantolaitoksensa suljettuina?

| 2. | Aikooko komissio kieltäytyä myöntämästä Brax-yhteymälle muuta yhteisön rahoitusta, mihin tahansa maahan se asettuukaan, jos se pitää Portugalin tehtaansa suljettuna? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio kieltäytyä myöntämästä Brax-yhteymälle muuta yhteisön rahoitusta, mihin tahansa maahan se asettuukaan, jos se pitää Portugalin tehtaansa suljettuna?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisön rahoitusta saaneiden yritysten velvollisuuksista säädetään seuraavissa voimassa olevissa säännöksissä:

| — | Yhteisön tukikehysten 2000—2006 kattaman kauden osalta voimassa oleviin soveltamissäännöksiin kuuluvat seuraavat rakennerahastoja koskevat toimenpiteet:






  — | Ensinnäkin komissio on sisällyttänyt alueellisia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin (1998) määräyksiä, jotka velvoittavat tukea saaneet tahot pitämään yllä tuettuja investointeja viiden vuoden ajan. Komission kilpailun pääosasto katsoo, että suuntaviivojen 4.10 kohdassa asetettu viiden vuoden määräaika lasketaan alkavaksi siitä, kun investointi, johon tukea on myönnetty, on toteutettu, toisin sanoen siitä hetkestä alkaen, jolloin yritys on käyttänyt investointiin tarkoitetut varat. |
| --- | --- | --- |

—

Yhteisön tukikehysten 2000—2006 kattaman kauden osalta voimassa oleviin soveltamissäännöksiin kuuluvat seuraavat rakennerahastoja koskevat toimenpiteet:

—

Ensinnäkin komissio on sisällyttänyt alueellisia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin (1998) määräyksiä, jotka velvoittavat tukea saaneet tahot pitämään yllä tuettuja investointeja viiden vuoden ajan. Komission kilpailun pääosasto katsoo, että suuntaviivojen 4.10 kohdassa asetettu viiden vuoden määräaika lasketaan alkavaksi siitä, kun investointi, johon tukea on myönnetty, on toteutettu, toisin sanoen siitä hetkestä alkaen, jolloin yritys on käyttänyt investointiin tarkoitetut varat.

| — | Toiseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä annetussa asetuksessa (1999) säädetään, että rakennerahastojen osallistuminen tuotantotoimintaan tapahtuu sillä edellytyksellä, että toiminnan sijainti ei muutu viiden vuoden aikana tukipäätöksen tekemisestä. |
| --- | --- |

—

Toiseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä annetussa asetuksessa (1999) säädetään, että rakennerahastojen osallistuminen tuotantotoimintaan tapahtuu sillä edellytyksellä, että toiminnan sijainti ei muutu viiden vuoden aikana tukipäätöksen tekemisestä.

| — | Kolmanneksi komissiolle on tehtävä erillinen hakemus, kun kyse on suuren hankkeen (yli 50 miljoonaa euroa) yhteisrahoittamisesta Euroopan aluekehitysrahastosta. Jäsenvaltioiden on lisäksi täytettävä lomake, jossa kysytään, onko rahoitus vaarassa aiheuttaa toimipaikan vaihdoksen. Komissio ottaa seikan huomioon päättäessään Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävästä tai mahdollisesti evättävästä rahoitusosuudesta (joka voi olla 35 prosenttia tavoitteen 1 alueilla). |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi komissiolle on tehtävä erillinen hakemus, kun kyse on suuren hankkeen (yli 50 miljoonaa euroa) yhteisrahoittamisesta Euroopan aluekehitysrahastosta. Jäsenvaltioiden on lisäksi täytettävä lomake, jossa kysytään, onko rahoitus vaarassa aiheuttaa toimipaikan vaihdoksen. Komissio ottaa seikan huomioon päättäessään Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävästä tai mahdollisesti evättävästä rahoitusosuudesta (joka voi olla 35 prosenttia tavoitteen 1 alueilla).

| — | Yhteisön tukikehysten kattaman kauden 1994—1999 osalta viiden vuoden sääntö tuli voimaan vasta vuonna 1998. On kuitenkin muistettava, että vuonna 1989 oli jo voimassa asetus (ETY) N:o 4253/88 (1). Sen 24 artiklassa säädetään tuen vähentämisestä tai peruuttamisesta, jos toimenpiteen toteuttamisen aikana suoritettu tutkimus paljastaa epäsäännöllisyyksiä tai sellaisen huomattavan muutoksen, jolle ei ole pyydetty komission hyväksyntää ja joka vaikuttaa toiminnan tai toimenpiteen laatuun tai niihin olosuhteisiin, joissa ne pannaan täytäntöön. Komission on tarkasteltava asiaa yhdessä jäsenvaltion kanssa. |
| --- | --- |

—

Yhteisön tukikehysten kattaman kauden 1994—1999 osalta viiden vuoden sääntö tuli voimaan vasta vuonna 1998. On kuitenkin muistettava, että vuonna 1989 oli jo voimassa asetus (ETY) N:o 4253/88 (1). Sen 24 artiklassa säädetään tuen vähentämisestä tai peruuttamisesta, jos toimenpiteen toteuttamisen aikana suoritettu tutkimus paljastaa epäsäännöllisyyksiä tai sellaisen huomattavan muutoksen, jolle ei ole pyydetty komission hyväksyntää ja joka vaikuttaa toiminnan tai toimenpiteen laatuun tai niihin olosuhteisiin, joissa ne pannaan täytäntöön. Komission on tarkasteltava asiaa yhdessä jäsenvaltion kanssa.

| — | Nykyiseen ohjelmakauteen liittyviä sääntöjä sovelletaan ehdokasmaihin, kun ne liittyvät unioniin. |
| --- | --- |

—

Nykyiseen ohjelmakauteen liittyviä sääntöjä sovelletaan ehdokasmaihin, kun ne liittyvät unioniin.

| — | Joka tapauksessa on jäsenvaltion asiana ryhtyä oikeustoimiin tuen myöntämisen yhteydessä yrityksen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Jos tukea saanut yritys ei ole noudattanut valtiontukea koskevia yhteisön säännöksiä, sen on maksettava valtiontuet takaisin niille viranomaisille, jotka ovat ne myöntäneet. |
| --- | --- |

—

Joka tapauksessa on jäsenvaltion asiana ryhtyä oikeustoimiin tuen myöntämisen yhteydessä yrityksen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Jos tukea saanut yritys ei ole noudattanut valtiontukea koskevia yhteisön säännöksiä, sen on maksettava valtiontuet takaisin niille viranomaisille, jotka ovat ne myöntäneet.

| — | Komissio on jo ollut yhteydessä kyseiseen jäsenvaltioon ja korostanut sille, että arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomassa tapauksessa on tarkastettava, onko tukea saanut yritys noudattanut asiaankuuluvia velvollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Komissio on jo ollut yhteydessä kyseiseen jäsenvaltioon ja korostanut sille, että arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomassa tapauksessa on tarkastettava, onko tukea saanut yritys noudattanut asiaankuuluvia velvollisuuksia.

| — | Jos yritys siirtyy saman maan toiselle alueelle, jäsenvaltiosta toiseen tai jäsenvaltiosta ehdokasmaahan ja noudattaa voimassa olevia sääntöjä, komissiolla ja jäsenvaltiolla ei ole oikeutta evätä yritykseltä tukea uudessa sijoittautumispaikassa, mikäli yritys täyttää tuen saannin edellytykset. |
| --- | --- |

—

Jos yritys siirtyy saman maan toiselle alueelle, jäsenvaltiosta toiseen tai jäsenvaltiosta ehdokasmaahan ja noudattaa voimassa olevia sääntöjä, komissiolla ja jäsenvaltiolla ei ole oikeutta evätä yritykseltä tukea uudessa sijoittautumispaikassa, mikäli yritys täyttää tuen saannin edellytykset.

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4253/88 rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta (EYVL L 374, 31.12.1988).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/587 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/587

---

(2004/C 84 E/0663)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0424/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Koripajua käyttävän käsiteollisuuden puolustaminen Madeiran autonomisella alueella

Koripajua käyttävä käsiteollisuus on perinteistä toimintaa Madeiran autonomisella alueella, ja se on Atlantin valtameressä sijaitsevien Madeiran ja Porto Santon saarten perinteinen talouden ala ja osa kansankulttuuria.

Koripajun tuotantoon ja jalostukseen liittyvällä toiminnalla, jonka taloudellinen merkitys joillakin alueen paikkakunnilla on huomattava, ylläpidetään satoja työpaikkoja, joista useat perheet ovat riippuvaisia. Kolmansien, etenkin Aasian maiden harjoittaman kilpailun takia kyseinen ala on syvässä kriisissä, ja jos perusteellisia muutoksia ei tapahdu, se on vaarassa kadota. Tämän myötä kansa, joka asettui yli viisisataa vuotta sitten asumaan näille saarille, kadottaa osan kulttuuristaan.

Yhteisön syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalle alueelle ominaista toimintaa puolustavat toimenpiteet ovat tähän asti olleet riittämättömiä. Tähän asti alalla toteutetut koripajun tuotantoa, jalostusta ja kaupan pitoa koskevat toimenpiteet eivät ole olleet riittävän tehokkaita. Tarvitaan erityisiä tukitoimia, jotka ovat aikaisempaa laajempia ja joilla edistetään koripajun viljely- ja käsittelytekniikoiden uudistamista. Myös valmistettavia tuotteita, markkinointia ja niiden myynninedistämistoimia koskevaa tutkimusta olisi edistettävä.

Tämän vuoksi kysyn komissiolta seuraavaa: Millä nykyisten ohjelmien mukaisilla toimenpiteillä voidaan harkita tuettavan kyseistä alueellista käsiteollisuuden alaa, ja mitä mahdollisuuksia tällä alalla on saada käsityötuotteille myönnettäviä EU:n tukia, joilla alan toimintaa voidaan jatkaa ja uudistaa?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että perinteinen käsiteollisuus, madeiralainen koripajua käyttävä käsiteollisuus mukaan luettuna, on merkittävää sekä talous- että kulttuurielämän kannalta katsottuna.

Komissio on tietoinen myös tarpeesta lisätä käsiteollisuustuotteiden laadun arvostusta ja on siksi toteuttanut tutkimuksen, jonka tarkoituksena on selvittää Euroopan taideammatteja. Tutkimukseen sisältyy muun muassa tuotteiden myynninedistämisstrategioiden toteuttamista koskevia suosituksia, jotka vaihtelevat käsiteollisuuden taitotiedon ja osaamisen tallentamiseen ja siirtämiseen tähtäävistä toimista aina sähköisen kaupankäynnin avulla kansallisille ja kansainvälisille markkinoille laajentumista helpottaviin toimiin.

Tutkimuksen loppuraportti on saatavilla Internet-sivustolla: (http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepre-neurship/craft/craft-studies/rarecrafts.htm).

Tästä syystä Madeiraa koskevassa toimenpideohjelmassa (Popram III) toimessa 2.3. ”Kilpailukyky ja taloudellinen tehokkuus” on useita erilaisia toimenpiteitä, joilla pyritään käsiteollisuuden suojelemiseen ja kehittämiseen. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomiota nimenomaan toimenpideohjelman täydennyksessä mainittuun toimeen 2.3.2. ”Yritysympäristön dynaaminen kehittäminen”, jonka avulla pyritään rahoittamaan tiettyjen alueellisten käsiteollisuustuotteiden, kuten tekstiilitaideteosten, koruompelu- ja koritöiden arvostusta parantavia hankkeita.

Näiden käsiteollisuustuotteiden arvostusta parantavien toimien lisäksi pajun viljelyyn sovelletaan POSEI-erityisohjelman puitteissa tiettyjä erityistoimenpiteitä tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1453/2001 (1) mukaisesti.

Komissio on rahoittanut tutkimuksen nimeltä ”Tukea alueelliselle käsiteollisuudelle”, jossa tutkitaan mahdollisuuksia tukea ja elvyttää käsiteollisuutta. Tämän jälkeen on kehitetty ”Alueellisen käsiteollisuuden rakenteiden uudistaminen” -niminen ohjelmaluonnos, jonka avulla pyritään toteuttamaan uusia tekstiilitaide-, koruompelu- ja korityöalaa dynamisoivia ja kehittäviä toimia.

Komissio rahoittaa myös Euro—Välimeri II -kulttuuriperintöohjelmaan kuuluvaa Prodecom-hanketta. Hankkeella pyritään tuomaan esiin Euroopan ja Välimeren alueen taide- ja käsityökulttuuriperintöä ottamalla käyttöön Produit culturel de développement -merkki, jonka on tarkoitus helpottaa käsi-työtuotannon laadun ja omaperäisyyden tunnustamista. Perimmäisenä tavoitteena on helpottaa käsityötuotteiden kaupan pitämistä Euroopassa ja koko maailmassa. Hanketta koordinoi Chambre des Beaux Arts de Méditerranée (2).

Myös erityistä tukijärjestelmää ollaan valmistelemassa. Järjestelmällä on tarkoitus tukea käsiteollisuus-tuotteiden myynninedistämistä ja markkinoille saattamista koskevia toimia.

Komissio aikoo jatkaa asian tutkimista. Se aloittaa valmistelut eurooppalaisten pienyritysten tuottamien tyypillisten tuotteiden — muiden kuin maataloustuotteiden — arvostuksen parantamista ja myynninedistämistä helpottavan yhteisön välineen toteutettavuuden arvioimiseksi. Näihin tyypillisiin tuotteisiin kuuluvat myös syrjäisten alueiden perinteiset tuotteet, jotka ovat olennainen osa eurooppalaista kulttuuriperintöä ja jotka taloudellisesta näkökulmasta katsottuna ovat korvaamattoman arvokkaita paikallisille tuottajille (joista suurin osa on pien- ja mikroyrityksiä) ja yhteisöille.

Euroopan sosiaalirahasto (ESR) rahoittaa Popram III -ohjelmaa kolmannen yhteisön tukikehyksen (YTK III) puitteissa (ajanjaksolla 2000—2006) 99 075 446 eurolla (toimi 1.5. Ammattitaidot ja sosiaalinen yhdenvertaisuus). Madeiralla toteutettavilla yhteisön toimilla pyritään parantamaan väestön ammattitaitoa, edistämään työllisyyttä ja työllistettävyyttä sekä parantamaan yhtäläisiä mahdollisuuksia ja yhteiskuntaan osallistumista. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että tukea osoitetaan muun muassa sekä koulujärjestelmän puitteissa että sen ulkopuolella olevien nuorten ammattitaidon vahvistamiseen, työelämässä toimivien henkilöiden koulutukseen, työttömien uudelleen koulutukseen tai uudelleen työllistämisen, sekä paikallisiin työllisyyttä kehittäviin hankkeisiin.

Koripajua (portugaliksi ”virne”) käyttävälle käsiteollisuudelle myönnetty yhteisön tuki liittyy yleisiin Madeiran itsehallintoalueen inhimillisten voimavarojen kehittämistoimiin. Kansallisten viranomaisten tehtävänä on määritellä eri toimialoja koskevat politiikat. Vaikka Euroopan sosiaalirahaston rahoittamat toimet ovat kaikille suunnattuja, kansalliset viranomaiset ovat asettaneet tiettyjä valintakriteerejä Popram III -ohjelmasta rahoitettaville toimille. Etusijalle asetetaan alalla toimivien rakennemuutosvaiheessa olevien yritysten esittämät koulutussuunnitelmahankkeet sekä toimeen 1.5.3. ”Työntekijöiden koulutus” liittyvät ehdotukset.

---

(1)  EYVL L 198, 21.7.2001.

(2)  59, rue Cambronne, 75015 Paris, France, sähköposti: (ch.beaux.arts@wanadoo.fr).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/588 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/588

---

(2004/C 84 E/0664)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0426/04

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) ja Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Maaseudun kehittämishankkeiden käsittelyjen aikataulu

Maaseudun kehittämis- ja yrityshankkeissa viranomaiskäsittely kestää usein erittäin pitkään, jopa yli vuoden. Tämä aiheuttaa mittavia ongelmia hankkeiden koordinaattoreille. Jos hankehakemusten ja maksatushakemusten käsittely venyy useisiin kuukausiin, hallinnoinnista tulee erittäin raskasta ja samalla aiheutuu tuntuvia taloudellisia menetyksiä. Myös ruohonjuuritasolta nousevat hankeideat tyrehtyvät usein siihen, että hankkeistaminen koetaan liian byrokraattiseksi ja aikaa vieväksi. Jos yrityshankkeiden käsittely kestää yli vuoden, on mahdollista, että koko hanke ennättää menettää merkityksensä.

Kysymys koskee maaseudun horisontaalisia kehittämishankkeita ja tavoite 1-alueen hankkeita. Kysymys kuuluukin, onko komissio tehnyt päätöstä maaseudun kehittämishankkeiden käsittelyjen määräajoista hakemuksien jättämisen ja hankepäätöksen välillä? Määräaikoja annetaan hankkeiden koordinaattoreille, mutta onko niitä viranomaisilla? Onko komissiolla tietoa hankkeiden käsittelyaikojen eroavuuksista eri maissa, jotta tiedettäisiin, onko käsittelyaikojen pituudella vaikutusta hankkeissa saavutettaviin tuloksiin?

Franz Fischienti komission puolesta antama lausunto

(19. maaliskuuta 2004)

Komissio on ohjelmia koskevien vuosittaisten täytäntöönpanokertomusten, arviointikertomusten ja seurantakomiteoiden kautta tietoinen Suomen maaseudun kehittämishankkeiden pitkistä käsittelyajoista.

Esimerkiksi tavoite 1 -ohjelmien väliarvioinnissa esitettiin seuraavanlaista kritiikkiä:

| — | Rakennerahasto-ohjelmien hallinto Suomessa on ollut melko raskas koko Suomen jäsenyyden ajan, ja asiasta on esitetty paljon kritiikkiä. Vaikka uusi rakennerahastoja koskeva (kansallinen) lainsäädäntö onkin monissa tapauksissa selvittänyt eri viranomaisten välistä toimivaltaa koskevia kysymyksiä, aiheutuu raskaasta hallinnosta silti kohtuutonta viivettä hankkeiden aloitus- ja maksuvaiheissa. |
| --- | --- |

—

Rakennerahasto-ohjelmien hallinto Suomessa on ollut melko raskas koko Suomen jäsenyyden ajan, ja asiasta on esitetty paljon kritiikkiä. Vaikka uusi rakennerahastoja koskeva (kansallinen) lainsäädäntö onkin monissa tapauksissa selvittänyt eri viranomaisten välistä toimivaltaa koskevia kysymyksiä, aiheutuu raskaasta hallinnosta silti kohtuutonta viivettä hankkeiden aloitus- ja maksuvaiheissa.

| — | Ongelmat liittyvät lähinnä ohjelmien rakenteeseen eli yhteisrahoitukseen osallistuvien kansallisten ja alueellisten tahojen (TE-keskukset, lääninhallitukset, maakuntien liitot) valmistelumenettelyissä ilmeneviin eroihin, päätöksenteon aikatauluun ja toimintaa ohjaavien normien tulkinnassa ja soveltamisessa esiintyviin eroihin. Maakuntakohtaiset rahoitusjärjestelyt estävät voimavarojen parhaan mahdollisen kohdistamisen (aluerahoituksen kysyntä ja tarjonta eivät tällä hetkellä vastaa toisiaan), mikä mutkistaa asioita entisestään. |
| --- | --- |

—

Ongelmat liittyvät lähinnä ohjelmien rakenteeseen eli yhteisrahoitukseen osallistuvien kansallisten ja alueellisten tahojen (TE-keskukset, lääninhallitukset, maakuntien liitot) valmistelumenettelyissä ilmeneviin eroihin, päätöksenteon aikatauluun ja toimintaa ohjaavien normien tulkinnassa ja soveltamisessa esiintyviin eroihin. Maakuntakohtaiset rahoitusjärjestelyt estävät voimavarojen parhaan mahdollisen kohdistamisen (aluerahoituksen kysyntä ja tarjonta eivät tällä hetkellä vastaa toisiaan), mikä mutkistaa asioita entisestään.

| — | Samankaltaista kritiikkiä esitettiin myös pienempimuotoisten maaseudun kehittämishankkeiden ja Leader+-hankkeiden väliarvioinneissa. |
| --- | --- |

—

Samankaltaista kritiikkiä esitettiin myös pienempimuotoisten maaseudun kehittämishankkeiden ja Leader+-hankkeiden väliarvioinneissa.

| — | Hakemusten käsittelyyn liittyvistä viiveistä on keskusteltu monissa seurantakomiteoissa sekä myös komission edustajien aloitteesta, mutta mitään varsinaisia päätöksiä tilanteen parantamiseksi ei ole tehty. Vastuu asiasta on seurantakomiteoilla, joiden jäsenet edustavat eri viranomaisia sekä talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolia. |
| --- | --- |

—

Hakemusten käsittelyyn liittyvistä viiveistä on keskusteltu monissa seurantakomiteoissa sekä myös komission edustajien aloitteesta, mutta mitään varsinaisia päätöksiä tilanteen parantamiseksi ei ole tehty. Vastuu asiasta on seurantakomiteoilla, joiden jäsenet edustavat eri viranomaisia sekä talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolia.

| — | Komissiolle lähetettävissä rakennerahasto-ohjelmien vuosittaisissa täytäntöönpanokertomuksissa tulee olla yhteenveto tukitoimien hallinnossa kohdatuista ongelmista ja niiden ratkaisemiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Näiden täytäntöönpanokertomusten perusteella komissio ja hallintoviranomaiset arvioivat edellisen vuoden toimintaa ja tärkeimpiä tuloksia. Esimerkiksi vuoden 2002 Leader+-ohjelman vuotuisessa tarkastelukokouksessa komissiota kiinnitti huomiota tarpeeseen vähentää käsittelyssä ja maksussa esiintyvää viivettä, ja tilanne on sen jälkeen parantunut jonkin verran. |
| --- | --- |

—

Komissiolle lähetettävissä rakennerahasto-ohjelmien vuosittaisissa täytäntöönpanokertomuksissa tulee olla yhteenveto tukitoimien hallinnossa kohdatuista ongelmista ja niiden ratkaisemiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Näiden täytäntöönpanokertomusten perusteella komissio ja hallintoviranomaiset arvioivat edellisen vuoden toimintaa ja tärkeimpiä tuloksia. Esimerkiksi vuoden 2002 Leader+-ohjelman vuotuisessa tarkastelukokouksessa komissiota kiinnitti huomiota tarpeeseen vähentää käsittelyssä ja maksussa esiintyvää viivettä, ja tilanne on sen jälkeen parantunut jonkin verran.

| — | Edellä mainitun perusteella komissio toteaa, että viiveet hakemusten käsittelyssä johtuvat pääasiassa kansallisen hallintojärjestelmän pirstaleisuudesta ja että päävastuu asiasta on jäsenvaltion hallintoviranomaisilla ja ohjelmien seurantakomiteoilla. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitun perusteella komissio toteaa, että viiveet hakemusten käsittelyssä johtuvat pääasiassa kansallisen hallintojärjestelmän pirstaleisuudesta ja että päävastuu asiasta on jäsenvaltion hallintoviranomaisilla ja ohjelmien seurantakomiteoilla.

| — | Rakennerahastoja tai maaseudun kehittämistä koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei ole yksityiskohtaisia sääntöjä hankehakemusten ja maksupyyntöjen kansallisen tason käsittelyajoista, mutta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) artiklassa säädetään, että kansallisten maksuista vastuussa olevien viranomaisten on varmistettava, että lopulliset edunsaajat saavat rahastoista maksettavan osuutensa mahdollisimman nopeasti ja kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

—

Rakennerahastoja tai maaseudun kehittämistä koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei ole yksityiskohtaisia sääntöjä hankehakemusten ja maksupyyntöjen kansallisen tason käsittelyajoista, mutta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) artiklassa säädetään, että kansallisten maksuista vastuussa olevien viranomaisten on varmistettava, että lopulliset edunsaajat saavat rahastoista maksettavan osuutensa mahdollisimman nopeasti ja kokonaisuudessaan.

| — | Edellä mainitun asetuksen 35 artiklassa säädetään, että seurantakomitea huolehtii tukitoimen täytäntöönpanon tehokkuudesta ja laadusta. Se voi milloin hyvänsä ehdottaa hallintoviranomaiselle tukitoimen mukauttamista tai tarkistamista, jos tällä parannetaan tukitoimen hallinnointia, varainhoito mukaan lukien. Komission edustajat osallistuvat seurantakomiteoiden työhön neuvoa-antavina jäseninä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitun asetuksen 35 artiklassa säädetään, että seurantakomitea huolehtii tukitoimen täytäntöönpanon tehokkuudesta ja laadusta. Se voi milloin hyvänsä ehdottaa hallintoviranomaiselle tukitoimen mukauttamista tai tarkistamista, jos tällä parannetaan tukitoimen hallinnointia, varainhoito mukaan lukien. Komission edustajat osallistuvat seurantakomiteoiden työhön neuvoa-antavina jäseninä.

| — | Vaikka komissio toteaakin, että hakemusten pitkä käsittelyaika johtuu pääasiassa kansallisista hallintojärjestelmistä ja että päävastuu tilanteen korjaamisesta on jäsenvaltion hallintoviranomaisilla ja ohjelmien seurantakomiteoilla, aikoo se tuoda kyseisen asian esille seuraavassa komission ja jäsenvaltion välisessä vuotuisessa tarkastelukokouksessa, vastaavien seurantakomiteoiden tapaamisissa sekä muissa tilaisuuksissa. |
| --- | --- |

—

Vaikka komissio toteaakin, että hakemusten pitkä käsittelyaika johtuu pääasiassa kansallisista hallintojärjestelmistä ja että päävastuu tilanteen korjaamisesta on jäsenvaltion hallintoviranomaisilla ja ohjelmien seurantakomiteoilla, aikoo se tuoda kyseisen asian esille seuraavassa komission ja jäsenvaltion välisessä vuotuisessa tarkastelukokouksessa, vastaavien seurantakomiteoiden tapaamisissa sekä muissa tilaisuuksissa.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/590 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/590

---

(2004/C 84 E/0665)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0444/04

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(18. helmikuuta 2004)

Aihe:   Työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan lainsäädännön noudattaminen

Viime tammikuun 26. päivänä tein työvierailun Alankomaiden Drenthen maakunnassa Emmenin kaupungissa kuuteen yritykseen. Keskustelin niissä yrittäjien ja työpaikkaneuvostojen kanssa EY:n puitedirektiivin 89/39l/ETY (1) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, esimerkiksi työoloista annetusta laista. Tässä yhteydessä tuli esiin, että työoloista annettu laki on työoloja koskevien palvelujen osalta 22. toukokuuta 2003 annetun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion mukaan Euroopan yhteisöjen lainsäädännön vastainen. Alankomaiden työoloista annettu laki velvoittaa yritykset käyttämään ulkoisia palveluja työolojen alalla. Direktiivissä säädetään kuitenkin, että ensin on pyrittävä löytämään saatavilla oleva pätevyys omasta yrityksestä.

| 1. | Onko yritysten nyt noudatettava yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota vai Alankomaiden työoloista annettua lakia? |
| --- | --- |

1.

Onko yritysten nyt noudatettava yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota vai Alankomaiden työoloista annettua lakia?

| 2. | Neuvotellaanko Alankomaiden hallituksen kanssa työolosuhteista annetun lain mukauttamiseksi mahdollisimman nopeasti? |
| --- | --- |

2.

Neuvotellaanko Alankomaiden hallituksen kanssa työolosuhteista annetun lain mukauttamiseksi mahdollisimman nopeasti?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

| 1. | EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla jäsenmaiden on täytettävä yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin perustuvat velvollisuudet ja näin ollen toteutettava tuomioiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet.
  Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön oikeuden välittömään ja yhtenäiseen soveltamiseen liittyvä intressi edellyttää, että tämä täytäntöönpano aloitetaan välittömästi ja saatetaan loppuun niin pian kuin mahdollista (Asia C-387/97, komissio v. Kreikka, tuomio 4.7. 2000, Kok. 2000, s. I-5047, 82 kohta).
  Tällä välin yritykset voivat kuitenkin tarvittaessa kääntyä toimivaltaisten kansallisten tahojen puoleen. |
| --- | --- |

1.

EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla jäsenmaiden on täytettävä yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin perustuvat velvollisuudet ja näin ollen toteutettava tuomioiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet.

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön oikeuden välittömään ja yhtenäiseen soveltamiseen liittyvä intressi edellyttää, että tämä täytäntöönpano aloitetaan välittömästi ja saatetaan loppuun niin pian kuin mahdollista (Asia C-387/97, komissio v. Kreikka, tuomio 4.7. 2000, Kok. 2000, s. I-5047, 82 kohta).

Tällä välin yritykset voivat kuitenkin tarvittaessa kääntyä toimivaltaisten kansallisten tahojen puoleen.

| 2. | Koska Alankomaiden kuningaskunta ei ole vielä toteuttanut yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-441/01 22. toukokuuta 2003 antaman tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä, komissio on perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn ja aikoo jatkaa sitä, kunnes Alankomaiden kuningaskunta noudattaa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota. Tässä yhteydessä on todettava, että Alankomaiden kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan mukaiseen viralliseen ilmoitukseen antamassaan vastauksessa valmistelevansa tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.

Koska Alankomaiden kuningaskunta ei ole vielä toteuttanut yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-441/01 22. toukokuuta 2003 antaman tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä, komissio on perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn ja aikoo jatkaa sitä, kunnes Alankomaiden kuningaskunta noudattaa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota. Tässä yhteydessä on todettava, että Alankomaiden kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan mukaiseen viralliseen ilmoitukseen antamassaan vastauksessa valmistelevansa tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

---

(1)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/591 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/591

---

(2004/C 84 E/0666)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0451/04

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Elintarvikeapu ja elintarviketuki

Vuonna 2001 elintarvikeavun ja elintarviketuen tavoitteena oli elintarviketurvatilanteen parantaminen osana kokonaiskehitysstrategiaa avunsaajamaissa ja niiden kokonaismäärärahat olivat 454 miljoonaa euroa. Näistä 25,2 miljoonaa euroa oli tarkoitettu tekniseen apuun paikan päällä. Voisiko komissio kertoa, mitä teknisen avun hankkeita tuettiin ja onko näiden hankkeiden onnistumista tutkittu?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Vuoden 2001 talousarvioon sisältyvistä elintarvikeavun ja -varmuuden määrärahoista tekniseen apuun varatut 25,2 miljoonaa euroa käytettiin pääosin (n. 80 %) elintarvikevarmuusohjelmiin kiinnitettyjen erillisasiantuntijoiden sopimusten rahoittamiseen 23:ssa yhteisön avun vastaanottajamaassa.

Loput määrärahat käytettiin elintarvikeavun seurantasopimusten rahoittamiseen (n. 10 %) ja yhteisön elintarvikevarmuusohjelmien seuranta-ja/tai arviointisopimuksiin (n. 10 %).

Kuhunkin elintarvikevarmuusohjelmaan sisältyy välivaiheen arviointi ja loppuarviointi, joiden suorittamisesta vastaavat riippumattomat elimet. Arvioinnit, jotka perustuvat EY:n puitesopimusjärjestelmään ja jotka esitellään säännöllisesti elintarvikeapu- ja elintarvikevarmuuskomitealle, kohdistuvat luonnollisesti myös tekniseen apuun.

Teknistä apua arvioidaan myös osana komission tekemiä yleisarviointeja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/591 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/591

---

(2004/C 84 E/0667)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0457/04

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Keskeisten teiden kuormittaminen

Kuten Voulan kunnan paikalliset viranomaiset ja yhdistykset valittavat, Kreikan parlamentti on hyväksynyt maankäyttöä koskevan lain muutoksen, joka koskee osia pääteistä Leoforos Vuliagmenis, Leoforos Varis ja Leoforos Karamanli, salliakseen liiketoiminnan alueella, jolla vuodesta 1926 maa on ollut ja on edelleen ”puhtaasti asuntokäytössä”. Tästä järjestelmästä säädetään presidentin asetuksissa vuosilta 1926, 1934, 1940 ja 1952 ja sitä tukevat myös korkeimman hallinto-oikeuden päätökset 554/2000, 2314, 2315/2002 sekä laki nro 3044/2002.

Lisäksi Ateenan kansallisen teknillisen korkeakoulun vastikään julkaistu tutkimus osoittaa selvästi, että liiketoiminta tieverkoston (kuten esimerkiksi Leoforos Vuliagmenis) koko pituudella aiheuttaa suuria ongelmia sen toiminnalle, ja sillä on negatiivisia vaikutuksia ympäristölle ja asutukselle. Lisäksi EU:n toimintaohjelman perusperiaatteiden mukaisesti teiden rakentamista tuetaan elämän laadun parantamiseksi suurissa kaupungeissa sekä liikenneruuhkien ja ilman saastumisen vähentämiseksi.

Aikooko komissio puuttua asiaan, jotta alueen kaupunkiympäristö ei muuttuisi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan mukaan komission tehtävänä on varmistaa, että jäsenvaltiot soveltavat yhteisön lainsäädäntöä asianmukaisesti. Komissio ei voi puuttua asioihin, jotka eivät kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan.

Parlamentin jäsenen kuvailema tilanne ei näyttäisi kuuluvan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Komissiolla ei siten ole perusteita ryhtyä toimiin asian suhteen. Tapaus olisi saatettava asiasta vastaavien Kreikan viranomaisten tietoon.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/592 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/592

---

(2004/C 84 E/0668)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/04

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ilmailuun liittyvistä terveysriskeistä varoittaminen

Koska nykyään on saatu yhä enemmän todisteita ilmailuun liittyvistä terveysriskeistä (syvän laskimon tukos, avaruussäteily, ilman välityksellä tapahtuvien tartuntojen vaara), katsooko komissio, että lentokoneissa ennen lentoon lähtöä annettaviin turvaohjeisiin pitäisi sisällyttää asianmukaiset, terveysriskejä koskevat varoitukset?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Komissio on samaa mieltä siitä, että lentoliikenteen harjoittajilla on tärkeä tehtävä terveysviranomaisten ohella tiedottaa matkustajille syvän laskimotukoksen mahdollisuudesta. Varotoimenpiteenä lentoliikenteen harjoittajien olisi varoitettava matkustajia syvän laskimotukoksen riskistä ja laskimotukokselle altistavista tekijöistä sekä tiedotettava ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, jotka pitäisi toteuttaa ennen lentoa ja lennon aikana. Energiasta ja liikenteestä vastaava komission varapuheenjohtaja on kirjoittanut yhteisön lentoliikenteen harjoittajille ja kehottanut niitä tarjoamaan matkustajille nämä tiedot. Hän aikoo nyt kirjoittaa uudelleen saadakseen selville, mitä lentoyhtiöt ovat tehneet asian hyväksi. Komissio katsoo kuitenkin, että päättäminen tehokkaimmista keinoista viestin perille saamiseksi kuuluu pikemminkin lentoyhtiöille kuin julkisviranomaisille.

Komissio rahoittaa tutkimusta, joka koskee lentomatkailun ja syvän laskimotukoksen välisen yhteyden voimakkuutta ja luonnetta. Tutkimustulosten pitäisi olla saatavilla vuoden 2005 puolivälissä. Tulosten perusteella sairauden ja sitä ehkäisevien keinojen ymmärtämisen pitäisi olla helpompaa. Komissio tukee myös ilma-alusten matkustamo-olosuhteita (ilmanlaatu mukaan luettuna) koskevaa tutkimusta, jonka perusteella voidaan päättää mahdollisista toimenpiteistä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/592 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/592

---

(2004/C 84 E/0669)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0470/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Rooman Centrale del latte -meijeri: selvennyksiä valtiontukia koskevaan kysymykseen

Centrale del latte di Roma -meijerin yksityistämisen jälkeen esitettiin useita kysymyksiä, jotka koskivat oletettua kilpailusääntöjen rikkomista kyseisen yhtiön yksityistämismenettelyn yhteydessä. Komissio katsoi, että Azienda Comunale Centrale del Latte -yhtiön (ACCL) Rooman kaupungilta saamia tukia voitiin pitää valtiontukena, koska unionin jäsenvaltioiden välinen kaupankäynti on kyseisellä alalla erityisen vilkasta. Komission mukaan Rooman kaupunki oli vuosina 1992—1997 kattanut kyseisen meijerin vuosittaiset toimintatappiot tukemalla sitä yhteensä 96,6 miljardilla liiralla. Tällaista tukea oli komission mielestä ”pidettävä julkisista varoista myönnettynä tukena”, joka ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamis- sopimuksen 87, 88 ja 89 artiklassa määritellyllä tavalla. Näin ollen komissio katsoi, että tuen ansiosta yritykselle oli kiistattomasti aiheutunut perusteetonta taloudellista ja rahoitusetua muiden Italiassa ja muissa jäsenvaltioissa toimivien samaa tukea nauttimatta jääneiden kilpailijoiden vahingoksi. Komission mielestä tapaukseen olisi siksi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1255/1999 37 artiklan säännöksiä (1). Näin ollen komissio määräsi 11. huhtikuuta 2000 tekemällään päätöksellä (2), joka oli tiedoksi annettu numerolla K(2000) 1173, että Italian valtion olisi perittävä ACCL:ltä takaisin maksamansa 96,6 miljardin liiran tuki ja että summaan olisi lisättävä korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki eli kyseisen yhtiön toimintatappioiden kattamiseen vuosina 1992—1997 suunnattu tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti.

Italian toimivaltaiset viranomaiset eivät kuitenkaan ole ainakaan toistaiseksi perineet takaisin kyseisiä sääntöjenvastaisesti myönnettyjä tukia, minkä takia on aloitettu asiaa koskeva menettely. Menettelyyn liittyen komissio on pyytänyt Italialta tietoja siitä, onko kyseiset tuet jo peritty takaisin.

Voisiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Kuka ilmiantoi kyseiset toimenpiteet komissiolle vuonna 1996? |
| --- | --- |

1.

Kuka ilmiantoi kyseiset toimenpiteet komissiolle vuonna 1996?

| 2. | Mille Italian viranomaiselle komission päätös annettiin tiedoksi, ja ilmoitettiinko kyseisten tukien takaisinperinnän aikataulusta ja sitä koskevasta menettelystä kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksi antamisesta niin kuin päätöksessä määrättiin? |
| --- | --- |

2.

Mille Italian viranomaiselle komission päätös annettiin tiedoksi, ja ilmoitettiinko kyseisten tukien takaisinperinnän aikataulusta ja sitä koskevasta menettelystä kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksi antamisesta niin kuin päätöksessä määrättiin?

| 3. | Mille tahoille asiasta olisi pitänyt ilmoittaa Italian valtion lisäksi, ja mille unionin toimielimelle vastuu tiedottamisesta kuului? |
| --- | --- |

3.

Mille tahoille asiasta olisi pitänyt ilmoittaa Italian valtion lisäksi, ja mille unionin toimielimelle vastuu tiedottamisesta kuului?

| 4. | Kenen siis kuului käytännössä vastaanottaa tiedoksianto ja kenen kuului se toimittaa? |
| --- | --- |

4.

Kenen siis kuului käytännössä vastaanottaa tiedoksianto ja kenen kuului se toimittaa?

| 5. | Onko olemassa erityisiä sääntöjä vastaavanlaisten rahamäärien takaisinperimiselle tai määräaikaa takaisinperintää koskevan määräyksen antamiselle? |
| --- | --- |

5.

Onko olemassa erityisiä sääntöjä vastaavanlaisten rahamäärien takaisinperimiselle tai määräaikaa takaisinperintää koskevan määräyksen antamiselle?

| 6. | Veikö komissio asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määritellyllä tavalla sen perusteella, että Italian valtio ei ollut noudattanut komission päätöstä, koska se ei ollut ilmoittanut päätöksen toteuttamiseksi suunnittelemistaan toimenpiteistä 19. joulukuuta 2000 mennessä? Jos komissio ei ole vienyt asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi, minkä takia näin on menetelty? |
| --- | --- |

6.

Veikö komissio asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määritellyllä tavalla sen perusteella, että Italian valtio ei ollut noudattanut komission päätöstä, koska se ei ollut ilmoittanut päätöksen toteuttamiseksi suunnittelemistaan toimenpiteistä 19. joulukuuta 2000 mennessä? Jos komissio ei ole vienyt asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi, minkä takia näin on menetelty?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio teki 11. huhtikuuta 2000 päätöksen 2000/628/EY, joka koskee Italian myöntämää tukea Azienda Comunale Centrale del Latte di Roma -nimiselle meijerille.

| 1. | Kuten edellä mainitussa päätöksessä todetaan, kyseiselle roomalaiselle meijerille myönnettyä valtiontukea koskeva tutkimus aloitettiin vuonna 1996 yksityishenkilön tekemän valituksen johdosta. |
| --- | --- |

1.

Kuten edellä mainitussa päätöksessä todetaan, kyseiselle roomalaiselle meijerille myönnettyä valtiontukea koskeva tutkimus aloitettiin vuonna 1996 yksityishenkilön tekemän valituksen johdosta.

| 2. | Komissio ilmoitti päätöksestä 2000/628/EY Italian valtiolle Italian pysyvän EU-edustuston kautta. Komission asiakirjoista ei ilmene, että asiaan liittyvien summien perinnän aikataulu ja sitä koskevat menettelyt ilmoitettiin komissiolle kahden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

2.

Komissio ilmoitti päätöksestä 2000/628/EY Italian valtiolle Italian pysyvän EU-edustuston kautta. Komission asiakirjoista ei ilmene, että asiaan liittyvien summien perinnän aikataulu ja sitä koskevat menettelyt ilmoitettiin komissiolle kahden kuukauden kuluessa.

| 3.ja | 4. Kun komissio on ilmoittanut päätöksestä jäsenvaltiolle, jäsenvaltion on siirrettävä komission päätös kansalliseen lainsäädäntöönsä. Mikäli Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 20 artiklasta ei muuta johdu, komission ei tarvitse ilmoittaa päätöksestä suoraan muille asianosaisille. Komissio ilmoittaa yleisölle hyväksymistään lopullisista päätöksistä julkaisemalla ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kuten tässä tapauksessa tehtiin. |
| --- | --- |

3.ja

4. Kun komissio on ilmoittanut päätöksestä jäsenvaltiolle, jäsenvaltion on siirrettävä komission päätös kansalliseen lainsäädäntöönsä. Mikäli Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 20 artiklasta ei muuta johdu, komission ei tarvitse ilmoittaa päätöksestä suoraan muille asianosaisille. Komissio ilmoittaa yleisölle hyväksymistään lopullisista päätöksistä julkaisemalla ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kuten tässä tapauksessa tehtiin.

| 5. | Valtiontukien takaisinperintää ja perinnän aikarajaa koskevat säännöt on määritelty 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) n:o 659/1999 14 ja 15 artiklassa. |
| --- | --- |

5.

Valtiontukien takaisinperintää ja perinnän aikarajaa koskevat säännöt on määritelty 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) n:o 659/1999 14 ja 15 artiklassa.

| 6. | Komissio ei ole vienyt asiaa tuomioistuimeen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio tutkii parhaillaan, mihin toimiin Italian valtio on ryhtynyt noudattaakseen edellä mainittua päätöstä tuesta, jota Italian valtio on myöntänyt Azienda Comunale Centrale del Latte di Romalle. Mikäli selvityksestä ilmenee, että Italia ei ole noudattanut mainittua päätöstä, komissio voi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti viedä asian tuomioistuimeen 226 ja 227 artiklan määräyksistä poiketen. |
| --- | --- |

6.

Komissio ei ole vienyt asiaa tuomioistuimeen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio tutkii parhaillaan, mihin toimiin Italian valtio on ryhtynyt noudattaakseen edellä mainittua päätöstä tuesta, jota Italian valtio on myöntänyt Azienda Comunale Centrale del Latte di Romalle. Mikäli selvityksestä ilmenee, että Italia ei ole noudattanut mainittua päätöstä, komissio voi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti viedä asian tuomioistuimeen 226 ja 227 artiklan määräyksistä poiketen.

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48.

(2)  EYVL L 265, 19.10.2000, s. 15.

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/594 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/594

---

(2004/C 84 E/0670)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0472/04

esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteiset ulkomaan tullitariffit

Kuinka suuri oli niiden tullimaksujen yhteismäärä (miljardeina euroina), jotka EU:n viisitoista jäsenvaltiota perivät vuonna 2002 EU:hun muista kuin EU:n jäsenvaltioista tuoduista tuotteista (maataloustuotteet mukaan lukien)? Mikä oli vuonna 2002 EU:hun muista kuin EU:n jäsenvaltioista tuotujen kaikkien tuotteiden (maataloustuotteet mukaan lukien) yhteisarvo (miljardeina euroina)?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Jäsenvaltiot kantavat tulleja (eli muita kuin maataloustuotteiden tulleja) ja maatalousmaksuja kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista, ja ne maksetaan komissiolle kahden kuukauden viiveellä, kun niistä on ensin vähennetty 25 prosenttia kantamiskuluina.

Vuonna 2002 EU:n kirjanpitoon merkittiin kaikkien 15 jäsenvaltion osalta ennen kantamiskulujen vähentämistä maatalousmaksuja yhteensä 1,18 miljardin euron arvosta ja muita tulleja yhteensä 12,92 miljardin euron arvosta.

Tavaroista (maataloustuotteet mukaan luettuina) kannettujen tuontitullien kokonaisarvo, eli kaksi edellä mainittua lukua yhteen laskettuina, oli siis 15 jäsenvaltion unionissa 14,1 miljardia euroa vuonna 2002.

Jakauma on esitetty tässä jäsenvaltioittain.

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Maatalousmaksut | Tuontitullit (ei sisällä maatalousmaksuja) | Tuontitullit (sisältää maatalousmaksut) |
| Euroopan unioni | 1 180,3 | 12917,5 | 14 097,8 |
| Belgia | 22,9 | 1 346,2 | 1 369,1 |
| Tanska | 7,4 | 258,5 | 265,9 |
| Saksa | 144,2 | 2 743,2 | 2 887,4 |
| Kreikka | 12,0 | 173,2 | 185,2 |
| Espanja | 38,1 | 887,7 | 925,8 |
| Ranska | 132,6 | 1 178,1 | 1 310,7 |
| Irlanti | 0,7 | 135,4 | 136,1 |
| Italia | 72,6 | 1290,7 | 1 363,3 |
| Luxemburg | 0,2 | 16,7 | 16,9 |
| Alankomaat | 201,8 | 1 340,5 | 1 542,3 |
| Itävalta | 10,8 | 208,9 | 219,7 |
| Portugali | 20,4 | 123,0 | 143,4 |
| Suomi | 3,7 | 98,7 | 102,4 |
| Ruotsi | 14,7 | 348,0 | 362,7 |
| Yhd.kuningaskunta | 498,2 | 2 768,7 | 3 266,9 |

(miljoonaa euroa)

Maatalousmaksut

Tuontitullit (ei sisällä maatalousmaksuja)

Tuontitullit (sisältää maatalousmaksut)

Euroopan unioni

1 180,3

12917,5

14 097,8

Belgia

22,9

1 346,2

1 369,1

Tanska

7,4

258,5

265,9

Saksa

144,2

2 743,2

2 887,4

Kreikka

12,0

173,2

185,2

Espanja

38,1

887,7

925,8

Ranska

132,6

1 178,1

1 310,7

Irlanti

0,7

135,4

136,1

Italia

72,6

1290,7

1 363,3

Luxemburg

0,2

16,7

16,9

Alankomaat

201,8

1 340,5

1 542,3

Itävalta

10,8

208,9

219,7

Portugali

20,4

123,0

143,4

Suomi

3,7

98,7

102,4

Ruotsi

14,7

348,0

362,7

Yhd.kuningaskunta

498,2

2 768,7

3 266,9

Eurostatin kokoamien, jäsenvaltioiden toimittamien tuoreimpien tietojen mukaan 15 jäsenvaltion unionin ulkopuolelta tuotujen tavaroiden (1) (maataloustuotteet mukaan luettuina) kokonaisarvo (joka vastaa EU:n talousarvioon vuoden 2002 tammikuusta saman vuoden joulukuuhun suoritettuja tuontitullien maksuja), oli vuoden 2001 marraskuun ja vuoden 2002 lokakuun välisellä jaksolla kaikkien 15 jäsenvaltion osalta 916,5 miljardia euroa (jäsenvaltioiden osuudet ovat ohessa).

| Euroopan unioni | 916,5 |
| --- | --- |
| Belgia | 57,8 |
| Tanska | 14,9 |
| Saksa | 216,5 |
| Kreikka | 15,0 |
| Espanja | 55,3 |
| Ranska | 99,3 |
| Irlanti | 18,3 |
| Italia | 101,9 |
| Luxemburg | 2,9 |
| Alankomaat | 106,2 |
| Itävalta | 24,2 |
| Portugali | 9,4 |
| Suomi | 11,8 |
| Ruotsi | 22,4 |
| Yhd.kuningaskunta | 160,6 |

Euroopan unioni

916,5

Belgia

57,8

Tanska

14,9

Saksa

216,5

Kreikka

15,0

Espanja

55,3

Ranska

99,3

Irlanti

18,3

Italia

101,9

Luxemburg

2,9

Alankomaat

106,2

Itävalta

24,2

Portugali

9,4

Suomi

11,8

Ruotsi

22,4

Yhd.kuningaskunta

160,6

On syytä panna myös merkille, että 15 jäsenvaltion unionin ulkopuolelta tuotujen tavaroiden (maataloustuotteet mukaan luettuina) kokonaisarvo oli vuonna 2002 (tammikuusta joulukuuhun) 920,2 miljardia euroa (jäsenvaltioiden osuudet ovat ohessa).

| Euroopan unioni | 920,2 |
| --- | --- |
| Belgia | 58,7 |
| Tanska | 14,7 |
| Saksa | 215,4 |
| Kreikka | 15,5 |
| Espanja | 56,3 |
| Ranska | 99,5 |
| Irlanti | 18,2 |
| Italia | 103,4 |
| Luxemburg | 2,9 |
| Alankomaat | 106,9 |
| Itävalta | 24,7 |
| Portugali | 9,2 |
| Suomi | 12,1 |
| Ruotsi | 23,0 |
| Yhd.kuningaskunta | 159,5 |

Euroopan unioni

920,2

Belgia

58,7

Tanska

14,7

Saksa

215,4

Kreikka

15,5

Espanja

56,3

Ranska

99,5

Irlanti

18,2

Italia

103,4

Luxemburg

2,9

Alankomaat

106,9

Itävalta

24,7

Portugali

9,2

Suomi

12,1

Ruotsi

23,0

Yhd.kuningaskunta

159,5

Tuonnin arvo määräytyy CIF-arvon mukaisesti, mikä tarkoittaa, että siihen sisältyvät kaikki rahti- ja vakuutuskulut tuontimaan rajalle asti.

Nämä tilastot perustuvat yhteisön yhdenmukaistettuihin käsitteisiin, jotka voivat joissain tapauksissa olla erilaisia kuin jäsenvaltioiden käyttämät.

---

(1)  Vapaakauppatavarat (menettely 1). Kokonaiskaupan (menettely 4) vastaavat tilastot ovat 987,2 miljardia euroa marraskuusta 2001 lokakuuhun 2002 ja 989,4 miljardia euroa vuonna 2002 (tammikuusta joulukuuhun). Menettelyn 4, mutta ei menettelyn 1, piiriin kuuluvat tavarat on vapautettu tuontitulleista osittain tai kokonaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/596 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/596

---

(2004/C 84 E/0671)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0473/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eläkkeiden yhtenäistäminen

Eläkeuudistus on tarpeellinen monista syistä, ja se on aiheuttanut ongelmia kaikissa jäsenvaltioissa. Mielestäni ei ole aika sovittaa uudistusta yhden ainoan yhteisön mallin mukaiseksi, sillä nykyisten järjestelmien perustana olevat historialliset, sosiaaliset ja taloudelliset syyt vaihtelevat. Yhtenäistämisen periaate olisi kuitenkin säilytettävä kaikissa maissa. Italian perustuslakituomioistuimen tuomion nro 173/1986 mukaan elämän välttämättömien tarpeiden tyydyttämiseen tarvitaan välineitä, joilla tyydytetään olennaiset perustarpeet, mutta myös välineitä, joilla varmistetaan työntekijän tuloillaan ja asemallaan saavuttama tarkoituksenmukainen elintaso. Myös Euroopan unionissa on usein korostettu samaa käsitystä, jota perusteellaan sillä, että vain yhtenäistäminen elinkustannusten prosentuaalisen kasvun mukaisesti ei takaa eläkkeiden ostovoiman säilymistä, joten eläkkeet on sidottava myös työntekijöiden tuloihin, toisin sanoen palkkojen ja palkkioiden nousuun.

Eikö komissio katso, että ennen kuin ryhdytään keskustelemaan yhtenäisestä eurooppalaisesta eläkejärjestelmästä, olisi hyödyllistä ja tarpeen antaa jäsenvaltioille tiedonanto eläkkeiden yhtenäistämisen periaatteen suojelemisesta, jotta vältettäisiin eläkkeiden ostovoiman vähentyminen entisestään?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Yksi eläkealan avoimen koordinaatiomenetelmän taustalla olevista yhteisistä tavoitteista kehottaa jäsenvaltioita ”tarjoamaan kaikille yksilöille mahdollisuudet sopiviin julkisiin tai yksityisiin eläkejärjestelyihin, joiden avulla he voivat ansaita riittävät eläkeoikeudet elintasonsa säilyttämiseen kohtuullisessa määrin eläkkeelle jäätyään”. Nämä tavoitteet eivät ole oikeudellisesti sitovia, ja kansallisissa eläkejärjestelmissä omaksuttu malli voi vaihdella suuresti. Eläkkeelle siirtyneille henkilöille pitäisi kuitenkin pystyä takaamaan elintaso, joka ei poikkea liian paljon aktiiviväestön elintasosta.

Koska elinajanodote kasvaa ja ihmiset voivat odottaa eläkkeellä viettämiensä vuosien määrän lisääntymistä, nykyisin maksettavien eläkkeiden indeksoinnista tulee merkittävä tekijä eläkkeensaajien elintason kannalta. Useimmissa lakisääteisissä eläkejärjestelmissä eläkkeet ovat sidoksissa hintaindeksiin, ja joissakin jäsenvaltioissa indeksointi perustuu ainakin osittain palkkoihin (1). Lisäeläkejärjestelmissä etuudet ovat yleensä nimellisarvoltaan kiinteitä tai sidoksissa hintaindeksiin.

Komissio ei ole aikeissa laatia jäsenvaltioille suunnattua tiedonantoa, jossa niitä kehotettaisiin muuttamaan eläkkeiden indeksointijärjestelmiään. Tällainen aloite voitaisiin nimittäin tulkita lainsäädännön yhden-mukaistamispyrkimykseksi, joka on nimenomaisesti jätetty EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdan ulkopuolelle. Eläkkeiden tarkoituksenmukaisuutta on lisäksi tarkasteltava laajemmassa yhteydessä ottaen huomioon kaikki yhteiset tavoitteet (myös rahoituksen kestävyyteen liittyvät) sekä myös ne muut etuudet, jotka ovat tärkeitä ikääntyneiden elämänlaadun kannalta. Jäsenvaltion kannalta saattaa tältä osin olla perusteltua rajoittaa eläkkeiden sitomista hintaindeksiin, minkä ansiosta saattaa olla mahdollista joko tarjota korkeampia eläkkeitä heti eläkkeellejäämisen jälkeen tai rahoittaa muita etuuksia ikääntyneille. Eläkkeensaajien tarpeet muuttuvat iän myötä, ja iäkkäimmät eläkkeensaajat saattavat tarvita enemmän luontoisetuuksia (terveydenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluita) kuin rahaetuuksia.

---

(1)  Ks. lisätietoja MISSOC-sivustolta (Social protection in the EU member states and the European Economic Area) osoitteesta: (http://europa.eu.int/comm/employment_social/missoc/index_en.html).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/597 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/597

---

(2004/C 84 E/0672)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0474/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Erikielisten luokkien lopettaminen Eurooppa-kouluista

Eräässä komission asiakirjassa esitetään neljän Eurooppa-koulun (Bergen, Culham, Mol ja Karlsruhe) italian-, hollannin- ja saksankielisten luokkien mahdollista lopettamista.

| 1. | Voiko komissio sanoa, pitääkö tieto paikkansa ja mitkä ovat toimenpiteen syyt? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio sanoa, pitääkö tieto paikkansa ja mitkä ovat toimenpiteen syyt?

| 2. | Eikö komissio katso, että lopettamalla erikieliset luokat loukataan niiden virkamiesten perheiden oikeuksia, jotka työskentelevät lähellä keskuksia, joissa lapsille annetaan opetusta oman alkuperämaan äidinkielellä? |
| --- | --- |

2.

Eikö komissio katso, että lopettamalla erikieliset luokat loukataan niiden virkamiesten perheiden oikeuksia, jotka työskentelevät lähellä keskuksia, joissa lapsille annetaan opetusta oman alkuperämaan äidinkielellä?

| 3. | Eikö komissio katso, että lapset, jotka eivät saa opetusta omalla kielellään vaan joutuvat osallistumaan vieraskieliseen opetukseen, saattavat alkaa suhtautua vihamielisesti sellaisiin kulttuureihin, joiden kielistä tulee tällaisten toimenpiteiden vuoksi entistä hallitsevampia? |
| --- | --- |

3.

Eikö komissio katso, että lapset, jotka eivät saa opetusta omalla kielellään vaan joutuvat osallistumaan vieraskieliseen opetukseen, saattavat alkaa suhtautua vihamielisesti sellaisiin kulttuureihin, joiden kielistä tulee tällaisten toimenpiteiden vuoksi entistä hallitsevampia?

| 4. | Eikö kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen, joita julistetaan virallisissa keskusteluissa ja kirjallisissa asiakirjoissa, olisi taattava myös Eurooppa-kouluissa, jotka tarjoavat merkittäviä virikkeitä eurooppalaisen ulottuvuuden toteuttamiseksi opetuksessa? |
| --- | --- |

4.

Eikö kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen, joita julistetaan virallisissa keskusteluissa ja kirjallisissa asiakirjoissa, olisi taattava myös Eurooppa-kouluissa, jotka tarjoavat merkittäviä virikkeitä eurooppalaisen ulottuvuuden toteuttamiseksi opetuksessa?

| 5. | Mitä toimia komissio aikoo ehdottaa jäsenvaltioiden hallituksille sen varmistamiseksi, että järjestelmän organisaation ja rahoituksen ongelmat ratkaistaan niin, että taataan oikeus kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen? |
| --- | --- |

5.

Mitä toimia komissio aikoo ehdottaa jäsenvaltioiden hallituksille sen varmistamiseksi, että järjestelmän organisaation ja rahoituksen ongelmat ratkaistaan niin, että taataan oikeus kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Komissio kuuluu Eurooppa-koulujen 16-jäseniseen johtokuntaan, jonka muut jäsenet on nimittänyt kunkin jäsenvaltion hallitus. Tässä ominaisuudessa komissio oli sisällyttänyt tammikuussa 2004 pidetyn johtokunnan kokouksen esityslistaan pyynnön, että johtokunnan lokakuussa 2000 hyväksymiä Eurooppa-koulujen kieliosastojen avaamis-, ylläpito- ja sulkemisperusteita (niin sanotussa Gaignage-raportissa mainittuja perusteita) sovellettaisiin tiettyihin Eurooppa-koulujen kieliosastoihin Culhamissa, Molissa, Bergenissä ja Karlsruhessa.

Näissä perusteissa, jotka kaikkia jäsenvaltioiden hallituksia edustava johtokunta yksimielisesti hyväksyi vuonna 2000, täsmennetään, että kieliosasto olisi suljettava, jos kahden vuoden aikana kaikissa ala-asteen ryhmissä on yhteensä enintään 37 oppilasta ja kaikissa yläasteen ja lukion ryhmissä enintään 42 oppilasta tai jos I ryhmään kuuluvien oppilaiden (EU:n työntekijöiden lasten) määrä on alhainen.

Näitä kahta perustetta voidaan soveltaa toisistaan erillisinä, mutta molemmat pätevät italian- ja hollanninkielisiin osastoihin Culhamissa, italiankieliseen osastoon Molissa, italian- ja saksankielisiin osastoihin Bergenissä ja hollanninkieliseen osastoon Karlsruhessa. Karlsruhen italiankielisen osaston oppilasmäärät ovat hieman korkeammat kuin Gaignage-raportissa määritellyt vähimmäismäärät, mutta oppilaat kuuluvat lähes yksinomaan III ryhmään (lapset, joiden vanhemmilla ei ole mitään yhteyksiä EU:n toimielimiin), minkä myötä Gaignage-raportin toinen peruste täyttyy.

Komissio toimittaa mielellään arvoisalle parlamentin jäsenelle yksityiskohtaiset tiedot jokaisen koulun ja kieliosaston oppilasmääristä. Esimerkkinä voidaan mainita, että Molin Eurooppa-koulun italiankielisellä osastolla on tällä hetkellä vain viisi ala-asteikäistä oppilasta ja 13 yläaste- ja lukioikäistä oppilasta, joista ainoastaan kaksi on EU:n työntekijöiden lapsia. Culhamin Eurooppa-koulun hollanninkielisellä osastolla taas on 32 ala-asteikäistä oppilasta ja 33 yläaste- ja lukioikäistä oppilasta, joista yksikään ei ole EU:n työntekijän lapsi.

Komissio on sitoutunut periaatteeseen, jonka mukaan kaikille EU:n työntekijöiden lapsille on annettava mahdollisuus monikieliseen eurooppalaiseen opetukseen kaikilla EU:n toimielinten sijaintipaikoilla, eikä se millään tavalla pyri asettamaan tiettyä kulttuuria hallitsevaan asemaan. Koulujen kieliosastojen suhteen komissio ja muut johtokunnan jäsenet ovat sitä mieltä, että sijaintipaikoilla, joilla on vain vähän EU:n työntekijöitä, Eurooppa-koulujen monikielistä eurooppalaista opetusta voidaan tarjota eri tavoin, eikä sitä voida aina järjestää jokaisen lapsen äidinkielellä. Erityisesti Culhamin tilannetta vaikeuttaa se, että siellä ei ole enää EU:n toimielimiä eikä EU:n työntekijöitä.

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että hyväksyttyjen perusteiden mukaisesti kyseessä olevat kieliosastot poistetaan vähitellen, eikä niitä siis suljeta yhtäkkiä. Kun sovellettaviin perusteisiin pohjautuva päätös on tehty, kieliosastot jatkavat vielä toimintaansa vähintään seuraavien kuuden lukuvuoden ajan, kunnes meneillään olevat ala-asteen, yläasteen ja lukion ylioppilastutkintoa vastaavaan tutkintoon johtavat opetuskaudet on saatettu päätökseen (tässä tapauksessa vuoden 2011 heinäkuuhun saakka).

Komissio ei näe päteviä perusteita säilyttää keinotekoisesti EU:n budjetille ja veronmaksajille kalliiksi tulevia pieniä kieliosastoja Eurooppa-kouluissa, erityisesti kun otetaan huomioon parlamentin vuonna 2002 hyväksymä Herbert Böschin laatima Eurooppa-koulujen rahoitusta ja paremman varainhoidon tarvetta koskeva parlamentin mietintö sekä EU:n laajenemisen myötä kasvava rahankäytön tarve ja se, että uusia puolan-, unkarin- ja tšekinkielisiä osastoja on perustettava Brysselin ja Luxemburgin Eurooppa-kouluihin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/599 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/599

---

(2004/C 84 E/0673)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0477/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Banaanikauppa

Vuonna 1998 EU käynnisti kolmivuotisen uuden banaanien tuottavuuden palautusohjelman. Voiko komissio vahvistaa, onko banaanien tuottavuus parantunut vai huonontunut sen jälkeen?

Onko kolmivuotisen ohjelman toteuttamisen jälkeen tutkittu, oliko ohjelma menestyksellinen? Jos on, pyydän asiasta lisätietoja.

Onko edellisen ohjelman päättymisen jälkeen käynnistetty uutta banaanien tuottavuuden palautus-ohjelmaa? Jos on, pyydän asiasta lisätietoja. Kuka hyväksyi ohjelman?

Osallistuiko palautusohjelman laatimiseen aktiivisesti Euroopan parlamentin jäseniä? Jos osallistui, pyydän asiasta lisätietoja.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 404/93 (1) perustetussa banaanialan yhteisessä markkinajärjestelyssä säädetään banaanialan ohjaamiseen ja tukemiseen liittyvistä toimenpiteistä.

Rakennetukien osalta todettakoon, että banaanialan laadun ja kilpailukyvyn parantamiseen tarkoitetut toimenpiteet on sisällytetty tavoitteen 1 kohdealueilla toteutettavia rakenteellisia tukitoimia koskeviin kauden 1994—1999 toimintaohjelmiin, ja niitä jatketaan kaudella 2000—2006. Mitään erityistä banaanialan ”kolmivuotista ohjelmaa” ei siis rakennerahastojen puitteissa ole.

On syytä muistaa myös, että tukia on alusta alkaen myönnetty banaanintuottajaryhmittymien perustamisen ja käynnistämisen rahoittamiseen.

Banaanintuottajat saavat lisäksi tasaustukea, jonka määrä lasketaan markkinointivuosittain.

Mainittakoon vielä, että banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa sovellettavien erilaisten välineiden toimivuudesta on tarkoitus laatia arviointikertomus vuoden 2004 lopussa tai vuoden 2005 alussa.

---

(1)  EYVL L 47, 25.2.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/599 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/599

---

(2004/C 84 E/0674)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0482/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eurostat

Voiko komissio vahvistaa, kuuluiko joku Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) alun perin Eurostat-tutkimuksiin osallistuneista tutkijoista niiden entisen petosten vastaisen toiminnan koordinointiyksikön (UCLAF) 12 työntekijän joukkoon, jotka siirrettiin OLAFista komissioon vuonna 2001?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ilmoittanut komissiolle, että neljä niistä virkamiehistä, joihin arvoisa parlamentin jäsen kirjallisessa kysymyksessään viittaa, työskenteli petosten vastaisen toiminnan koordinointiyksikössä (UCLAF), joka tutki muun muassa Eurostatiin liittyviä kysymyksiä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/600 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/600

---

(2004/C 84 E/0675)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0483/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Maaseudun kehittäminen: nuoret viljelijät

Vastikään hyväksytty yhteisen maatalouspolitiikan uudistus parantaa tiettyjä nuorille viljelijöille tarkoitettuja tukia (erityisesti ammattiin pääsyä ja investointeja koskevia tukia).

Nuoria viljelijöitä ei kuitenkaan edelleenkään aseteta etusijalle maaseudun kehittämistä koskevassa politiikassa huolimatta siitä, että yhteisön maaseutuväestön nopeutunut vanheneminen saattaa tehdä maanviljelystä toisarvoista taloudellista toimintaa. Uudessa YMP:n uudistuksessa ei vielä ratkaistu ongelmia, joita nuoret viljelijät kohtaavat jatkaessaan viljelytoimintaa. Tämä on todellinen este eurooppalaisen maanviljelymallin jatkumiselle.

Onko Euroopan komissio jossain vaiheessa suunnitellut tarttuvansa ongelmaan rakennerahastojen seuraavan uudistuksen yhteydessä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Nuorten viljelijöiden asiat Euroopan maataloudessa on otettu vakavasti huomioon kesäkuussa 2003 sovitussa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksessa. Parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään mainitsemat muutokset (suuremmat aloitus- ja investointituet) on toteutettu maaseudun kehitystä koskevan asetuksen (1) muutoksella, joka hyväksyttiin mainitun uudistuksen yhteydessä.

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1783/03 (2) otetaan käyttöön kolme uuden maatalouden kehittämistä koskevan asetuksen uutta säännöstä, joilla parannetaan nuorten viljelijöiden kohtelua: viiden prosenttiyksikön lisäys julkisen tuen osuuteen maatalousinvestoinneissa: aikaisemmin julkisen tuen osuus nuorten viljelijöiden maatalousinvestoinneissa oli 45 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla (LFA) 55 prosenttia; nyt se on 50 prosenttia ja epäsuotuisilla alueilla 60 prosenttia; nuorten viljelijöiden aloitustuen nostaminen: tähän saakka se on ollut 25 000 euroa, ja nyt uuden asetuksen myötä aloitustuki voi olla enimmillään 30 000 euroa nuorille viljelijöille, jotka käyttävät tilanpidon aloittamiseen liittyviä maatilojen neuvontapalveluja kolmen ensimmäisen vuoden aikana tilanpidon aloittamisesta; ja lopuksi asetukseen on lisätty uusi alakohta, jonka mukaan ”Nuoret viljelijät ovat keskeisessä asemassa maaseudun kehittämisessä, ja tämän viljelijäryhmän tukemista olisi pidettävä ensisijaisena”.

Jäsenvaltiot voivat nyt käyttää hyväkseen uudistuksen antaman tilaisuuden ja sopeuttaa omat maaseudun kehittämisohjelmansa asetuksen uusiin säännöksiin.

Tällä hetkellä sekä vuosien 2007—2013 uusia rahoitusnäkymiä koskevan tiedonannon (3) ja uuden koheesiokertomuksen esittämisen jälkeen komissio valmistelee tulevaa uutta maaseudun kehittämistä koskevaa asetusta, joka esitellään ennen vuoden 2004 kesätaukoa. Uutta asetusluonnosta valmistelleessaan komissio tarkastelee sitä, miten uudessa maaseudun kehittämispolitiikassa voidaan kiinnittää erityistä huomiota nuorten viljelijöiden tarpeisiin.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, 26.6.1999).

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1783/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1257/1999 muuttamisesta (EUVL L 270, 21.10.2003).

(3)  KOM(2004) 101 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/601 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/601

---

(2004/C 84 E/0676)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Maaseudun kehittäminen: epäsuotuisat alueet

Vastattain hyväksytyssä, yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa Euroopan parlamentin mietinnössä korostettiin erityisesti epäsuotuisille alueille maksettavien maaseudun kehittämiseen tarkoitettujen tukien lisäämistä. Vaikka lopullisessa päätöksessä huomioidaankin monta Euroopan parlamentin vaatimusta, päätös ei juurikaan paranna epäsuotuisten alueiden tilannetta, sillä tämä ei ollut komission alkuperäisen ehdotuksen tavoite.

Maaseudun kehittämisen pitäisi olla yksi yhteisön koheesiopolitiikan välineistä. Aikooko komissio parantaa epäsuotuisten alueiden saamaa kohtelua rakennerahastojen seuraavaa uudistusta silmällä pitäen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Epäsuotuisilla alueilla sijaitseville tiloille maksettavien luonnonhaittakorvausten keskimääräistä tasoa korotettiin maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä. Asianmukaisesti objektiivisin seikoin perustelluissa tapauksissa luonnonhaittakorvausten enimmäismäärää voidaan lisätä vuotuisesta aiemmasta summasta 200 euroa/hehtaari summaan 250 euroa/hehtaari.

Nuorten viljelijöiden investointeihin osoitettua tukea on lisätty epäsuotuisilla maaseutualueilla, sillä tämä väestöryhmä on tärkeässä asemassa maaseutualueiden kehityksen kannalta. Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1257/1999 (1) 7 artiklan uusien määräysten mukaan tuen kokonaismäärä prosenttiyksikköinä tukikelpoisesta investointimäärästä nousee 55 prosentin enimmäismäärästä 60 prosenttiin. Tätä määräystä voidaan soveltaa enintään viiden vuoden ajan tilanpidon aloittamisesta.

Asetuksen 16 artiklassa tarkoitettua tukea, jota maksetaan luonnonvaraisten lintujen suojelua (2) sekä luontotyyppejä (3) koskevista direktiiveistä johtuvien rajoitusten takia epäsuotuisiksi alueiksi katsottavilla alueilla, voidaan lisätä 500 euroon/hehtaari asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa erityisongelmien huomioon ottamiseksi. Tällainen tuki myönnetään vuosittain asteittain alenevana. Tukea voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajaksi siitä päivästä alkaen, jona uusia rajoituksia sisältävä säännös tulee yhteisön lainsäädännön mukaan pakolliseksi.

Kaikkia maaseudun kehittämistoimia, epäsuotuisia alueita koskevat luonnonhaittakorvaukset mukaan luettuina, tutkitaan uudelleen laadittaessa vuoden 2006 jälkeisellä ohjelmakaudella sovellettavaa maaseudun kehittämiseen tarkoitetusta tuesta annettavaa asetusta.

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999.

(2)  Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979).

(3)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/602 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/602

---

(2004/C 84 E/0677)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0485/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin metsänhoitostrategia: Forest Focus -ohjelma

Yksi tärkeimmistä aavikoitumista ja Euroopan metsien biologisen monimuotoisuuden vähenemistä aiheuttavista tekijöistä ovat Euroopassa riehuneet metsäpalot. Viime vuoden metsäpalot aiheuttivat valtavia vaikeuksia paloista kärsineille jäsenvaltioille, mikä kertoo siitä, että yhteisön välineet kerta kerralta pahenevan ilmiön torjumiseksi ovat vähäiset. Uusi metsien tarkkailua koskeva ns. Forest Focus -asetus on käytännössä ainut todellinen metsäpalojen torjumiseen tähtäävä yhteisön väline, sillä maaseudun kehittämisen yhteydessä toteutetut toimenpiteet eivät muodosta yhtenäistä kokonaisuutta eikä niitä ole jäsennelty EU:n tasolla.

Onko Euroopan komissio suunnitellut korjaavansa tämän puutteen seuraavassa tiedonannossaan Euroopan unionin metsänhoitostrategiasta?

Jos näin on, voisiko komissio luetella toimenpiteet, joita se on suunnitellut?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Metsäpalojen torjumistoimenpiteet perustuvat nykyisin metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) 17 päivänä marraskuuta 2003 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 2152/2003 (1) ja maaseudun kehittämistä koskevaan asetukseen (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 (2)).

Forest Focus -asetukseen ja maaseudun kehittämistä koskevaan asetukseen sisältyvien metsäpalon torjumis-toimenpiteiden on oltava jäsenvaltioiden metsiensuojelusuunnitelmien mukaisia, joten niissä on otettava huomioon eri alueiden prioriteetit ja erityistarpeet. Maaseudun kehittämistä koskevaan asetukseen sisältyvissä metsätalouteen liittyvissä säännöksissä säädetään lisäksi kestävää metsänhoitoa koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta. Sen mukaan metsäpalojen torjunta suuren tai keskisuuren metsäpalovaaran alueilla kuuluu olennaisena osana kestävään metsänhoitoon tähtäävien metsätalousjärjestelmien kehittämiseen.

Komissio on laatinut kansallisten metsäpalontorjuntakeskusten valmiuksien parantamiseksi seurantavälineitä, joiden avulla voidaan ennakoida palovaaran taso päivittäin ja yleiseurooppalaisella tasolla. Tärkeimpiä tuloksia ovat paloennustekartat, jotka annetaan päivittäin kansallisille viranomaisille ja yksiköille sekä komission seuranta- ja tiedotuskeskukselle, joka on perustettu yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa 23 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/792/EY, Euratom (3). Keskus koordinoi pyynnöstä keskinäisiä avustustoimia. Lisäksi komissio on alkanut tarjota vuoden 2003 tulipalojen jälkeen koulutusta kansallisille pelastusyksiköille ja järjestää parhaillaan laajamittaista metsäpaloharjoitusta, jotta valmiudet vastata tuleviin luonnonkatastrofeihin paranisivat.

Tulevassa kertomuksessa, jossa käsitellään 15. joulukuuta 1998 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (4) perustetun Euroopan unionin metsästrategian täytäntöönpanoa, on tarkoitus arvioida parhaillaan toteutettavien metsänhoitotoimien tuloksia myös metsäpalo-ongelman näkökulmasta ja tarvittaessa tehdä ehdotuksia mahdollisiksi parannuksiksi. Kertomusta laaditaan parhaillaan ja sen on määrä valmistua ennen lokakuuta 2004.

---

(1)  EUVL L 324, 11.12.2003.

(2)  EYVL L 160, 26.6.1999.

(3)  EYVL L 297, 15.11.2001.

(4)  EYVL C 56, 26.2.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/603 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/603

---

(2004/C 84 E/0678)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0486/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön uusi maatalouspolitiikka sekä liittyvien valtioiden suorat tuet

Itä-Euroopan maiden liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn maataloussopimuksen ansiosta liittyvät valtiot voivat myöntää maanviljelijöilleen suoria tukia.

Siirtymäkauden aikana liittyvät valtiot voivat täydentää suoria tukia maaseudun kehittämiseen tarkoitetuilla varoilla ja kansallisilla tuilla. Onko Euroopan komissiolla tarkkoja tietoja niiden suorien tukien kokonaismääristä, joita kunkin tulevan jäsenvaltion maanviljelijät saavat?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2004)

EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyvien uusien jäsenvaltioiden maanviljelijät ovat oikeutettuja suoraan tukeen. Suorat tuet otetaan kuitenkin käyttöön siirtymäkauden aikana asteittain: tuen määrä kasvaa 25 prosentista vuonna 2004 100 prosenttiin vuonna 2013 (1). EU:n rahoittamien suorien tukien lisäksi uudet jäsenvaltiot voivat myöntää täydentävää kansallista suoraa tukea siirtymäkauden ajan.

Täydentävään kansalliseen suoraan tukeen sovelletaan useita rajoituksia. EU:n suora tuki ja täydentävä kansallinen tuki eivät missään tapauksessa saa ylittää 100:aa prosenttia EU:n suoran tuen tasosta. Lisäksi täydentävää kansallista suoraa tukea koskevia ohjelmia ei saa panna täytäntöön, ennen kuin komissio on hyväksynyt ne. Vuosina 2004—2006 täydentävästä kansallisesta suorasta tuesta aiheutuviin menoihin voidaan myöntää osarahoitusta uusille jäsenvaltioille maaseudun kehittämiseen myönnetyistä määrärahoista. Myönnettävän osarahoituksen enimmäismäärä on kuitenkin 40 prosenttia EU:n suorasta tuesta, ja maaseudun kehittämiseen myönnetyistä määrärahoista voidaan tähän tarkoitukseen käyttää enintään 20 prosenttia.

Suoran tuen lisäksi ja liittymisasiakirjan mukaisesti Latvia ja Kypros voivat myöntää itse rahoittamaansa valtiontukea tietyille aloille siirtymäkauden ajan. Näille valtiontuille on liittymisasiakirjassa määritelty täsmälliset alakohtaiset enimmäismäärät (liittymisasiakirjan liite II, 6 luku ”Maatalous”, 27 kohdan f alakohta (2)).

Toimenpiteet, joista säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 (3), sellaisena kuin se on muutettuna erityisesti liittymisasiakirjalla, on tarkoitettu hankkeisiin tai toimiin, joita on tarpeen tukea osana maaseudun kehittämistä koskevaa EU:n politiikkaa, ts. maatiloja ja elintarvikkeiden jalostusta koskeviin investointeihin, ympäristöä kohentaviin hankkeisiin, maanviljelyyn epäsuotuisilla alueilla, osaelantotilojen tukemiseen jne.

Tällä hetkellä komissiolla ei ole tietoa uusille jäsenvaltioille maksettavan EU:n suoran tuen ja täydentävän kansallisen suoran tuen määrästä. Toistaiseksi ei ole hyväksytty yhtäkään täydentävää suoraa tukea koskevaa kansallista ohjelmaa.

---

(1)  Ks. yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1259/1999 1 a artikla (EYVL L 160, 26.6.1999), sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla.

(2)  EUVL L 236, 23.9.2003.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, 26.6.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/604 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/604

---

(2004/C 84 E/0679)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0488/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Maitotalous Euroopan unionissa: maidon tuotantokiintiöt ja laajentuminen

Kun Itä-Euroopan maat liittyvät Euroopan unioniin, kiintiöillä rajoitettu maidon tuotanto kasvaa EU:ssa 16 prosenttia. Kuitenkin monista liittyvistä valtioista puuttuu tehokas tuotantomäärien valvonta.

Kuinka Euroopan komissio aikoo varmistaa, ettei näiden maiden liittyminen johda siihen, että markkinoille syntyy ns. pimeän maidon kauppaa, joka vaikuttaa sisäisiin maidon hintoihin?

Onko komissio toisaalta arvioinut, kuinka laajentuminen vaikuttaa lyhyellä ja keskipitkällä välillä maidon hintoihin yhteisössä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Kaikki uudet jäsenvaltiot noudattavat EU:n säännöstöä mukaan luettuna täysimääräistä kiintiöjärjestelmää 1. toukokuuta 2004 alkaen. Vain Puolalle ja Slovenialle on myönnetty liittymissopimukseen perustuva vuoden mittainen siirtymäkausi erillisten kiintiöiden kohdistamiseksi.

EU:n maitokiintiöt nousevat 16 prosenttia uusien jäsenvaltioiden liittyessä yhteisöön. EU:n sisämarkkinoiden kuluttajien määrä kasvaa kuitenkin 20 prosenttia. Uusien jäsenvaltioiden perheiden tulojen jatkuvan kasvun vuoksi maidon kulutusnäkymät pysyvät myönteisinä ja korkean jalostusarvon tuotteissa, kuten juusto- ja tuoretuotteissa, voidaan odottaa merkittävää kasvua.

Useimmissa uusissa jäsenvaltioissa meijerialan perusrakenne on erilainen kuin nykyisessä 15 maan unionissa. Sille on luonteenomaista osaelantotilojen suuri määrä sekä tiloilla tapatuvan kulutuksen ja suoramyynnin suuri osuus. Uusilla jäsenvaltioilla on liittymispäivästä lähtien täysi vastuu säännöstön kaikkien valvontaa koskevien määräysten täytäntöönpanosta mukaan luettuna tiloilla, maidon kuljetuksen aikana ja meijereissä suoritettavat tarkastukset. Kaikki tilalta lähtevä maito on rekisteröitävä joko suoramyynti- tai toimituskiintiöön kuuluvaksi.

Komissio valvoo uusien jäsenvaltioiden edistymistä maidon kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanossa. Komission vuosina 2002 ja 2003 aloittamien tarkastusmatkojen raportit olivat varsin myönteisiä, joskin niissä todettiin, että tehtävää riittää edelleen. Jonkinlaiset siirtymäajan ongelmat ovat siis mahdollisia.

Komissio on julkaissut kertomuksen, jossa käsitellään laajentumisen vaikutusta 25 maan unionin meijerialaan. Kertomus perustuu toukokuun 2003 alussa käytettävissä olleisiin tilastotietoihin (1). Kertomuksen mukaan voin tuotanto supistuisi laajentumisen jälkeen (lähinnä vanhoissa jäsenmaissa) vuoden 2004 2,16 miljoonasta tonnista (t) 2,03 miljoonaan tonniin vuonna 2010. Samana aikana juuston tuotanto kasvaisi 0,5 miljoonalla tonnilla (lähinnä vanhoissa jäsenvaltioissa). Voin ja rasvattoman maitojauheen jatkuva ylitarjonta pitäisi näiden tuotteiden hinnat kuitenkin melko alhaisella tasolla 25 jäsenvaltion unionissa. Maidon keskimääräiset tuottajahinnat kehittyisivät heikommin kuin 15 jäsenvaltion unionissa ilman laajentumista. Neuvosto ja parlamentti ovat nyt tehneet tärkeitä päätöksiä maitoalan uudistamiseksi. Komissio päivittää edellä mainittua kertomusta parhaillaan ottaakseen uudet kehityskulut huomioon.

---

(1)  Euroopan unionin maatalousmarkkinoiden näkymät. 2003—2010. Euroopan komissio, maatalouden pääosasto, kesäkuu 2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/605 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/605

---

(2004/C 84 E/0680)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0489/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Naisiin kohdistuva väkivalta EU:ssa — asianomaisten yhteisön lainsäädäntötoimien tarve

Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastustavien naisjärjestöjen valtakunnallisen verkoston antamien tietojen mukaan naisiin kohdistuneiden pahoinpitelyjen määrä kasvoi Espanjassa vuosina 1999—2003 ja niistä kuolemaan johtaneita tapauksia oli 315.

Joidenkin tietojen mukaan Euroopan unionissa väkivallan uhreiksi joutuvista 98 prosenttia on naisia ja yksi viidestä naisesta on joutunut ruumiillisen väkivallan kohteeksi perhepiirissä.

Komissio on tehnyt vuodesta 1996 lähtien jäsenvaltioissa toteutettavia toimia koskevia aloitteita tämän ongelman ratkaisemiseksi (Euroopan laajuinen tiedotuskampanja naisiin kohdistuvasta väkivallasta EU:ssa, 7. kesäkuuta 2000 hyväksytty sukupuolten tasa-arvoa koskeva yhteisön puitestrategia, jonka tavoitteisiin kuuluu naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista ja ehkäisemistä koskevien toimien tehostaminen ja tukeminen, Daphne-aloite ja muut asianomaiset aloitteet), mutta on ilmeistä, että useat jäsenvaltiot eivät toimi asianmukaisesti ja komission vastuulla ei ole säätää lakeja, jotka suojelevat naisia pahoinpitelyn kaikilta muodoilta.

Koska tietyt jäsenvaltiot, kuten Espanja, ovat passiivisia tämän vakavan ongelman ratkaisemisessa ja asia herättää suurta yleistä huomiota, eikö komission olisi aiheellista tehdä lainsäädäntöaloitteita naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi ja sen jyrkäksi vähentämiseksi EU:ssa?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Naisiin kohdistuvan väkivallan vastustaminen on yksi Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman perustavan-luonteisista kysymyksistä. Varsinkin perheväkivaltaa esiintyy kaikissa valtioissa ja kaikissa sosiaaliluokissa.

Pekingissä 1995 pidetyn neljännen naisten maailmankonferenssin strategisiin tavoitteisiin kuului naisiin kohdistuvan väkivallan kitkeminen, erityisesti perheen sisäisen fyysisen, seksuaalisen ja psyykkisen väkivallan osalta. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat laatineet politiikkoja vastatakseen tähän pyyntöön ja vastustaakseen naisiin kohdistuvaa väkivaltaa eri tyyppisten toimenpiteiden avulla.

Vastauksena parlamentin antamalle päätöslauselmien sarjalle ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastustamiseksi komissio järjesti vuosina 1999—2000 eurooppalaisen tiedotuskampanjan, ”nollatoleranssikampanjan”, joka painottui erityisesti perheväkivaltaan.

Jäsenvaltiot ovat osittain vuosina 1999—2000 pidetyn kampanjan seurauksena ryhtyneet viime vuosina monenlaisiin toimiin: useimmat valtiot ovat perustaneet ympärivuorokautisia auttavia puhelimia ja hätäkeskuksia olemassa olevien palvelujen, esimerkiksi naisten turvakotien, lisäksi. Toiset valtiot ovat järjestäneet kansallisia tiedotuskampanjoita sekä koulutustoimenpiteitä ammattilaisille, jotka ovat tekemisissä perheväkivallan kanssa. Useissa tapauksissa myös lakia tai sen valvontaa on parannettu jäsenvaltioissa, erityisesti ennalta ehkäisevien toimenpiteiden ja poliisitoimenpiteiden osalta, joihin kuuluu myös lähestymiskielto, mutta myös rikosoikeudellisten menettelyjen osalta.

Mitä tulee komissioon, se ei ole aikeissa laatia lainsäädäntöehdotuksia sukupuoleen liittyvän väkivallan torjumiseksi ja vähentämiseksi jyrkästi, sillä on otettava huomioon, ettei perustamissopimuksessa ole asianmukaista oikeusperustaa. On kuitenkin pantava merkille, että perustamissopimuksen kansanterveyteen liittyvän 152 artiklan perusteella on toteutettu useita toimia, erityisesti Daphne-ohjelma, joka on merkittävin ehkäisevä toimintaohjelma lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastustamiseksi yhteisön alueella.

Daphne perustuu siihen, että väkivalta tunnustetaan rikokseksi. Ohjelmassa puututaan tähän ilmiöön rahoittamalla toimenpiteitä, joilla ennalta ehkäistään väkivaltaa ja suojellaan uhreja. Väkivalta ymmärretään laajimmassa mahdollisessa merkityksessä, seksuaalisesta hyväksikäytöstä perheväkivaltaan, kaupallisesta hyväksikäytöstä koulukiusaamiseen, laittomasta kaupankäynnistä syrjintään perustuvaan väkivaltaan vammaisia, vähemmistöjä, maahanmuuttajia tai muita suojattomassa asemassa olevia kohtaan.

Vuodesta 1997 lähtien 303 hanketta on saanut rahoitusta, ja näistä 61 prosenttia liittyy naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen. Näiden hankkeiden yksityiskohdista on saatavilla tietoa jatkuvasti päivitettävästä tietokannasta Daphnen Internet-sivustossa: (http://europa.eu.int/comm/justice_home/ funding/daphne/funding_daphne_en.htm).

Tästä sivustosta on myös saatavilla lisätietoa esimerkiksi tilastoista ja analyysejä saavutetuista tuloksista ja niiden vaikutuksista.

Vastikään Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä neuvosto hyväksyi joulukuussa 2002 seitsemän perheväkivallan indikaattoria, joita voi jatkuvasti käyttää pohjana, kun jäsenvaltioissa mitataan säännöllisesti perheväkivallan torjumista koskevaa edistymistä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/606 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/606

---

(2004/C 84 E/0681)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0491/04

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Valencian laki maankäyttösuunnitelmien täytäntöönpanosta

| 1. | Onko komissio tietoinen, että Valencian aluehallinto soveltaa maankäyttösuunnitelmien täytäntöönpanoa koskevaa lakia (Ley reguladora de la actividad urbanística, LRAU), jossa säädetään, että pakkolunastuksia voidaan tehdä yleisen edun nimissä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että Valencian aluehallinto soveltaa maankäyttösuunnitelmien täytäntöönpanoa koskevaa lakia (Ley reguladora de la actividad urbanística, LRAU), jossa säädetään, että pakkolunastuksia voidaan tehdä yleisen edun nimissä?

| 2. | Onko komissio tietoinen, että talonomistajat saavat kohtuuttoman pienen korvauksen omaisuudestaan? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tietoinen, että talonomistajat saavat kohtuuttoman pienen korvauksen omaisuudestaan?

| 3. | Onko komissio tietoinen, että asukkailla ei ole minkäänlaisia vaikutusmahdollisuuksia ja että viranomaiset eivät ole juurikaan tai lainkaan tiedottaneet suunnitelmista asukkaille, jotka ovat pääasiassa Euroopan unionista kotoisin olevia ulkomaisia eläkeläisiä? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen, että asukkailla ei ole minkäänlaisia vaikutusmahdollisuuksia ja että viranomaiset eivät ole juurikaan tai lainkaan tiedottaneet suunnitelmista asukkaille, jotka ovat pääasiassa Euroopan unionista kotoisin olevia ulkomaisia eläkeläisiä?

| 4. | Onko kyseinen laki komission mielestä ristiriidassa Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa? |
| --- | --- |

4.

Onko kyseinen laki komission mielestä ristiriidassa Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa?

| 5. | Jos on, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi? |
| --- | --- |

5.

Jos on, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio on tietoinen siitä, että omistusoikeuden harjoittamiselle on asetettu Espanjassa tiettyjä rajoituksia ja ehtoja ja että Espanjan perustuslain 33 §:ssä säädetään, että henkilöltä voidaan riistää omaisuutta ja oikeuksia ainoastaan yleisen tai yhteiskunnallisen edun nimissä, korvausta vastaan ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Komissio on tietoinen siitä, että omistusoikeuden harjoittamiselle on asetettu Espanjassa tiettyjä rajoituksia ja ehtoja ja että Espanjan perustuslain 33 §:ssä säädetään, että henkilöltä voidaan riistää omaisuutta ja oikeuksia ainoastaan yleisen tai yhteiskunnallisen edun nimissä, korvausta vastaan ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

| 2. | Komissio on useaan otteeseen todennut, ettei jäsenvaltioiden maanomistusta koskeva lainsäädäntö kuulu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, vaan perustamissopimuksen 295 artiklassa määrätään yksiselitteisesti, ettei sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Jäsenvaltiot päättävät näin ollen sellaisia asioita, kuten maan pakkolunastusta, koskevista ehdoista, eikä komissio voi ottaa niihin kantaa. |
| --- | --- |

2.

Komissio on useaan otteeseen todennut, ettei jäsenvaltioiden maanomistusta koskeva lainsäädäntö kuulu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, vaan perustamissopimuksen 295 artiklassa määrätään yksiselitteisesti, ettei sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Jäsenvaltiot päättävät näin ollen sellaisia asioita, kuten maan pakkolunastusta, koskevista ehdoista, eikä komissio voi ottaa niihin kantaa.

| 3. | EY:n perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan yhteisöllä ei ole yleistä toimivaltaa perusoikeuksien alalla. Komissio voi puuttua asioihin vain, jos perusoikeuksia loukataan yhteisön lainsäädännön soveltamisalalla, eikä näin ole kirjallisessa kysymyksessä kuvaillussa tilanteessa.
  Jos henkilö kuitenkin katsoo, että hänen perusoikeuksiaan on rikottu, hän voi kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen sen jälkeen, kun kaikki kansalliset muutoksenhakukeinot on käytetty. |
| --- | --- |

3.

EY:n perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan yhteisöllä ei ole yleistä toimivaltaa perusoikeuksien alalla. Komissio voi puuttua asioihin vain, jos perusoikeuksia loukataan yhteisön lainsäädännön soveltamisalalla, eikä näin ole kirjallisessa kysymyksessä kuvaillussa tilanteessa.

Jos henkilö kuitenkin katsoo, että hänen perusoikeuksiaan on rikottu, hän voi kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen sen jälkeen, kun kaikki kansalliset muutoksenhakukeinot on käytetty.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/607 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/607

---

(2004/C 84 E/0682)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0499/04

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yritysten sijoittautumista varten myönnettyjen tukien palauttaminen

Euroopan unionin laajentumisella Itä-Eurooppaan on ollut ja tulee olemaan monenlaisia seurauksia. Monet Euroopan unionin vanhimmissa jäsenvaltioissa toimivat yritykset siirtävät toimintansa unionin uusiin jäsenvaltioihin.

Toisinaan yritykset, jotka päättävät siirtää toimintansa uusiin jäsenvaltioihin, ovat saaneet kansallisilta tai alueellisilta viranomaisilta tukea yrityksen sijoittautumista varten määräalueelle.

Katsooko komissio, että on laillista ja oikeutettua, että yritykset, jotka siirtyvät pois niille tukia myöntäneiltä alueilta siirtääkseen toimintansa Itä-Euroopan maihin, maksavat alueelle sijoittautumista varten saamansa kansalliset tai alueelliset tuet takaisin?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuoma kysymys ei liity pelkästään EU:n laajentumiseen. Jo vuonna 1997 vahvistaessaan alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja (1) komissio otti huomioon tarpeen saada aikaan tasapaino kahden näkökohdan välille: oli otettava huomioon toisaalta yritysten vapaus päättää, minne ja koska sijoittaa nopeasti muuttuvassa ympäristössä, ja toisaalta liikkuvien investointien kannustaminen tukialueille. Tämän vuoksi alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.10 ja 4.14 kohdan mukaan alkuinvestointituen ja työpaikkojen luomiseen myönnettävän tuen myöntämisen ehtona on oltava maksutapaa tai tuensaantia koskevien edellytysten osalta kyseisen investoinnin tai luotujen työpaikkojen säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan. Tämä edellytys on kaikissa komission hyväksymissä alueellisissa tukiohjelmissa, ja sitä on noudatettava.

---

(1)  EYVL C 74, 10.3.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/608 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/608

---

(2004/C 84 E/0683)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Venezuela ja portugalilaisen yhteisön nälkä

Tiedotusvälineiden mukaan Portugalin katolinen missio Caracasissa on kertonut, että monella portugalilaisella maahanmuuttajalla on suuria vaikeuksia. Isä Alexandre Mendonça kertoi, että ”tällä hetkellä suurin osa kärsii rahapulasta. Niillä, joilla meni hyvin Venezuelassa, ei mene niin hyvin, ja niillä, joilla ei mennyt hyvin, menee paljon huonommin”. Tilanteen vahvistaa todeksi portugalilaisista yhteisöistä vastaava valtiosihteeri José Cesário, joka luetteli joitakin portugalilaista yhteisöä koettelevia ongelmia. ”On sosiaalisia ongelmia, jotka joissakin tapauksissa heijastuvat mitä mutkikkaimpina tapauksina, varhaislapsuuteen ja eläkeikään liittyviä kysymyksiä, juuriltaan temmattuja portugalilaisia, huumeriippuvuutta”, hän kertoi. José Cesário myönsi, että pitkin maailmaa levittyneillä portugalilaisten maahanmuuttajien yhteisöillä on monia ongelmallisia tilanteita, mutta Venezuelan tilanne on vertaansa vailla.

”Monet tuhannet ihmiset, välistä kodittomat ja suojattomat, kärsivät nälkää suunnattomien vaikeuksien keskellä. Tiedän, että Ranskassa on yhtä kauheita tapauksia, mutta onneksi niitä voidaan ratkaista monella eri tavalla. Venezuelassa tilanne on paljon monimutkaisempi”, hän vahvisti.

Tilanne on hälyttävä ja poikkeaa siitä vauraustasosta, johon Venezuelassa on jo totuttu.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Tietääkö komissio epäkohdista? |
| --- | --- |

—

Tietääkö komissio epäkohdista?

| — | Mikä on komission arvio näistä ongelmista? |
| --- | --- |

—

Mikä on komission arvio näistä ongelmista?

| — | Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä varoittaakseen Venezuelan viranomaisia tilanteesta ja edistääkseen tilanteen ratkaisua? |
| --- | --- |

—

Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä varoittaakseen Venezuelan viranomaisia tilanteesta ja edistääkseen tilanteen ratkaisua?

| — | Onko komissio valmis tekemään yhteistyötä Portugalin ja Venezuelan hallitusten kanssa ongelman ratkaisemiseksi? |
| --- | --- |

—

Onko komissio valmis tekemään yhteistyötä Portugalin ja Venezuelan hallitusten kanssa ongelman ratkaisemiseksi?

| — | Onko komissio valmis antamaan hätäapua pyydettäessä? |
| --- | --- |

—

Onko komissio valmis antamaan hätäapua pyydettäessä?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen Venezuelan kärsimästä voimakkaasta taloudellisesta laskusuhdanteesta, jota leimaa selvästi negatiivinen kasvu kahtena peräkkäisenä vuonna. Täksi vuodeksi odotettiin taloudellista noususuhdannetta, mutta epävakaa poliittinen tilanne huomioon ottaen se näyttää olevan uhattuna. Venezuelan väestö, erityisesti vähätuloiset tuntevat tilanteen vaikutuksen; joidenkuiden on hankala ostaa sama määrä ruokaa kuin aikaisemmin. Tilanne vaikuttaa myös Venezuelan portugalilaiseen yhteisöön, vaikkakaan komissiolle ei ole tiedotettu erityisistä ongelmista, jotka koskisivat tätä yhteisöä.

Taloudelliset vaikeudet ovat pakottaneet yhtiöitä vähentämään tuotantoaan ja jopa sulkemaan tiettyjä yrityksiä, mikä on vaikuttanut myös tuotantotoimiin osallistuvaan portugalilaiseen yhteisöön. Komission edustusto Caracasissa työskentelee jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja Venezuelassa sijaitsevien kauppakamarien kanssa parantaakseen eurooppalaisten yhtiöiden mahdollisuuksia. Edustustolla on säännölliset yhteydet portugalilaiseen yhteisöön portugalilais-venezuelalaisen kauppakamarin kautta.

Joillakin hallituksen käyttöön ottamilla toimenpiteillä, kuten esimerkiksi hintasäännöstelyllä ja valuuttasäännöstelyllä, on vaikutuksia eurooppalaisiin yhtiöihin, jotka käyvät kauppaa Venezuelan kanssa. Neuvottelut Euroopan suurlähetystöjen ja komission sekä Venezuelan talousviranomaisten välillä ovat johtaneet siihen, että toimenpiteiden kielteiset vaikutukset ovat vähentyneet.

Komissio ei ole saanut yhtään hätäapua koskevaa pyyntöä, eikä sen tietoon ole tullut, että mikään erityinen Venezuelan osa kärsisi vakavasta ruoan puutteesta. Komissio kuitenkin jatkaa taloudellisen tilanteen valvomista määräajoin ja mikäli siltä pyydettäisiin hätäapua, se tutkisi tilanteen tarkkaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/609 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/609

---

(2004/C 84 E/0684)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0512/04

esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Daphne-ohjelma

Daphne-ohjelma on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntatoimenpiteitä koskeva yhteisön toimintaohjelma (2000—2003), joka pyrkii turvaamaan hyvän fyysisen ja psyykkisen terveyden suojelun suojaamalla lapsia, nuoria ja naisia väkivallalta (mukaan luettuina seksuaalinen pahoinpitely ja hyväksikäyttö) sekä ehkäisemällä väkivaltaa ja tukemalla sen uhreja. Ohjelman tavoitteena on erityisesti ehkäistä tulevaa väkivaltaa.

Tähän ohjelmaan voivat ottaa osaa niin julkiset ja yksityiset järjestöt kuin julkiset elimetkin. Komissio tekee yhteistyötä asiasta vastaavien elinten ja järjestöjen kanssa ja rohkaisee kansalaisjärjestöjä sekä kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia rajat ylittävään yhteistyöhön. Toiminnassa on oltava mukana huomattava määrä jäsenvaltioita.

Ohjelma aloittaa eurooppalaisen yhteistyön kansalais- ja vapaaehtoisjärjestöjen tasolla. Komission mukaan näillä on tärkeä rooli lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisessa. Lisäksi komission mukaan nämä järjestöt tarjoavat usein sellaisia palveluja, joita valtion viranomaiset eivät kykene tarjoamaan tai joihin heillä ei ole tarvittavaa pätevyyttä.

Haluan kysyä komissiolta seuraavaa:

| 1. | Kuinka moni portugalilaisten kansalaisjärjestöjen tai julkisten elinten hanke sai Euroopan yhteisön tukea vuosina 2000-2003? |
| --- | --- |

1.

Kuinka moni portugalilaisten kansalaisjärjestöjen tai julkisten elinten hanke sai Euroopan yhteisön tukea vuosina 2000-2003?

| 2. | Mitkä ovat näiden hankkeiden toiminta-alat? |
| --- | --- |

2.

Mitkä ovat näiden hankkeiden toiminta-alat?

| 3. | Kuinka suuria summia näihin hankkeisiin on myönnetty ja mikä osuus niistä on yhteisön rahoittamaa? |
| --- | --- |

3.

Kuinka suuria summia näihin hankkeisiin on myönnetty ja mikä osuus niistä on yhteisön rahoittamaa?

| 4. | Onko yhteisön tuensaajiksi ehdotetuissa hankkeissa oltava välttämättä sekä kansalaisjärjestöjä ja julkisia tahoja vai voiko niissä olla pelkkiä kansalaisjärjestöjä? |
| --- | --- |

4.

Onko yhteisön tuensaajiksi ehdotetuissa hankkeissa oltava välttämättä sekä kansalaisjärjestöjä ja julkisia tahoja vai voiko niissä olla pelkkiä kansalaisjärjestöjä?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

Daphne-ohjelmasta sai vuosina 2000—2003 tukea viisi sellaista hanketta, joiden hallinnoinnista vastaava yksikkö oli portugalilainen (kolme oppilaitosta ja kaksi kansalaisjärjestöä). Näitä hankkeita rahoitettiin yhteensä 440 506 eurolla.

Samana ajanjaksona 61 portugalilaista järjestöä ja julkista viranomaista osallistui yhteistyökumppanina 32 Daphne-hankkeeseen.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitetaan erillisenä lähetyksenä tiedot kunkin viiden hankkeen toiminta-alasta ja niille myönnettyjen tukien määristä.

Ainoat edellytykset hankekumppanuudelle ovat, että a) siihen on osallistuttava vähintään kaksi (julkista tai yksityistä) järjestöä kahdesta eri jäsenvaltiosta ja että b) näiden järjestöjen on aktiivisesti osallistuttava väkivallan torjuntaan ja ennaltaehkäisyyn. Yhteistyökumppanit voivat siis olla joko sekä julkisia viranomaisia että kansalaisjärjestöjä tai pelkästään jompiakumpia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/610 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/610

---

(2004/C 84 E/0685)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta

Heinäkuun 15. päivänä 2003 Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen liitteen II (sosiaaliturva) muuttamisesta tehdyn henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän EU:n ja Sveitsin sekakomitean päätöksen N:o 2/2003 (1) mukaan aiemmin Sveitsiin muuttaneilta ja Portugaliin palanneilta Portugalin kansalaisilta, jotka saavat tällä hetkellä työ- tai työkyvyttömyyseläkettä, peruutettiin 1. kesäkuuta 2003 alkaen mahdollisuus olla kirjoittautumatta pakolliseen sveitsiläiseen sairausvakuutusjärjestelmään.

Lähes 6 000 portugalilaista työntekijää, joille ei ole tiedotettu etukäteen muutoksesta, saa siten Sveitsistä kaavakkeet, jossa heidän on ilmoitettava valitsemansa vakuutuksenantaja ja maksettava sitten vastaava summa ilman, että heitä estettäisiin hakemasta lääkärinapua Portugalista.

Kysyn komissiolta, mistä syystä portugalilaiset maahanmuuttajat Sveitsissä saavat toisenlaisen kohtelun kuin muiden jäsenvaltioiden kanssa on sovittu?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta Sveitsin kanssa tehdyn sopimuksen (2) perusteella se, onko eläkeläinen sairausvakuutettu Sveitsissä vai siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, ei riipu Sveitsistä eläkettä saavan eläkeläisen kansalaisuudesta vaan jäsenvaltiosta, jossa hän asuu. Itse asiassa tämän sopimuksen perusteella eläkeläiset, joilla on sveitsiläinen eläke ja jotka asuvat tietyissä jäsenvaltioissa, voivat pyytää vapautusta sveitsiläisestä sairausvakuutuksesta ja saada vakuutuksen siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat, kun taas muissa jäsenvaltioissa asuvien eläkeläisten on oltava vakuutettuja Sveitsissä.

EU:n lainsäädännössä (3) henkilöllä ei ole mahdollisuutta pyytää, ettei hän olisi sairausvakuutettu siinä valtiossa, joka maksaa eläkkeen: jäsenvaltioiden välillä eläkeläisen, jolla on eläke yhdestä jäsenvaltiosta ja joka asuu toisessa jäsenvaltiossa, on oltava vakuutettu siinä sairausvakuutusjärjestelmässä, joka maksaa hänelle eläkkeen. Sveitsin kanssa tehdyn sopimuksen liitteessä II (sosiaaliturvan yhteensovittamisesta) määrätäänkin, että sama sääntö pätee myös Sveitsin ja useimpien jäsenvaltioiden välillä. Tästä säännöstä poiketen sveitsiläistä eläkettä saavat eläkeläiset, jotka asuvat Saksassa, Italiassa, Itävallassa, Portugalissa tai Suomessa, voivat kuitenkin alkujaan pyytää, ettei heitä vakuuteta Sveitsissä.

Portugali kuitenkin pyysi myöhäisemmässä vaiheessa, etteivät tällaiset Portugalissa asuvat eläkeläiset voisi pyytää vapautusta sveitsiläisestä sairausvakuutuksesta ja olla sen sijaan vakuutettuja Portugalissa. Tämä edellytti sopimuksen liitteen II muuttamista sekakomitean päätöksellä. Koska pyyntö merkitsi sitä, että Portugali soveltaisi suhteessa Sveitsiin samoja sääntöjä kuin useimmat muut jäsenvaltiot ja lisäksi säännöt olisivat samat kuin ne, joita sovelletaan useimpien jäsenvaltioiden kesken, sekakomitea, johon kuului sopimuspuolten edustajia Sveitsistä, jäsenvaltioista ja yhteisöstä, hyväksyi Portugalin pyynnön. Näin ollen sopimuksen liitettä II muutettiin tämän mukaisesti (4).

Näin ollen 1. kesäkuuta 2003 alkaen eläkeläisten, jotka saavat eläkettä Sveitsistä ja asuvat Portugalissa, on oltava sairausvakuutettuja Sveitsissä; ainoastaan Sveitsistä eläkettä saavat eläkeläiset, jotka asuvat Saksassa, Ranskassa, Italiassa tai Itävallassa, voivat pyytää vapautusta Sveitsin sairausvakuutuksesta.

---

(1)  EUVL L 187, 26.7.2003, s. 55.

(2)  EYVL L 114, 30.4.2002.

(3)  Asetukset (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72, 1. konsolidoitu toisinto: neuvoston asetus (EY) N:o 118/97, annettu 2 päivänä joulukuuta 1996, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle (EYVL L 28, 30.1.1997).

(4)  2003/554/EY: henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän EU:n ja Sveitsin sekakomitean päätös N:o 2/2003, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen liitteen II (sosiaaliturva) muuttamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/611 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/611

---

(2004/C 84 E/0686)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0520/04

esittäjä(t): Giovanni Fava (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ehdotus asetukseksi Välimeren kalastusta koskevista teknisistä toimista

| — | Eurooppalaiset yhdistykset vastustavat yhtenäisesti ehdotusta Välimeren kalastuksen uusiksi teknisiksi toimiksi (1). |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset yhdistykset vastustavat yhtenäisesti ehdotusta Välimeren kalastuksen uusiksi teknisiksi toimiksi (1).

| — | Ehdotuksesta aiheutuisi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välille vaikeasti yhdistettävä kuilu, ja Välimeren alueen yhdennetty hallinta vaarantuisi lopullisesti. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksesta aiheutuisi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välille vaikeasti yhdistettävä kuilu, ja Välimeren alueen yhdennetty hallinta vaarantuisi lopullisesti.

| — | Ehdotuksessa laiminlyödään sääntelyn taloudellinen ja yhteiskunnallinen vaikutus, ja se ei ole johdonmukainen rakennepolitiikan sosiaalistaloudellisten toimien kanssa. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksessa laiminlyödään sääntelyn taloudellinen ja yhteiskunnallinen vaikutus, ja se ei ole johdonmukainen rakennepolitiikan sosiaalistaloudellisten toimien kanssa.

Aikooko komissio vetää ehdotuksen takaisin sopivassa vaiheessa ja muotoilla sen uudelleen alan edustajien kanssa käydyn todellisen, luotettavan ja perusteellisen keskustelun jälkeen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio ei aio vetää ehdotustaan takaisin.

Komissio ei ole tietoinen siitä, että kalastajien yhdistykset olisivat vastustaneet kirjallisessa kysymyksessä mainitun asiakirjan mukaisia tilapäisiä teknisiä toimia Välimerellä. Neuvosto on hyväksynyt toimet osana 19 päivänä joulukuuta 2003 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2287/2003 (2), joka koskee yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla pyyntirajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamista vuodeksi 2004.

Jos parlamentin jäsen tarkoitti sen sijaan ehdotusta neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä (3), komissio katsoo, että kalastajien yhdistysten vastustus, joka kävi ilmi erityisesti hiljattain pidetyssä julkisessa kuulemisessa parlamentin kalatalousvaliokunnassa, on verrattavissa kalastusalan edustajien muihin komission ehdotuksiin esittämiin reaktioihin. Ei ole epätavallista, että kalatalousala vastustaa voimakkaasti toimenpiteitä, joilla vähennetään pyyntiponnistusta tai sen vaikutuksia kalavarojen kestävään hoitoon.

Parlamentin jäsenen on hyvä tietää kuitenkin myös, että kalatalousalan sisällä vallitsee monenlaisia erilaisia näkemyksiä komission ehdotuksen yksityiskohdista. Se, mikä on joidenkin kalavesien tai kalastajien kannalta hyväksyttävää, herättää toisissa vastustusta.

Komission ehdotuksen tarkoituksena ei ole vaarantaa yhteisön kalastajien etua, vaan päinvastoin puuttua pyyntimahdollisuuksien vähentymisestä aiheutuneisiin ongelmiin, joita esiintyy joillakin tärkeillä Välimeren kalavesillä, ja ryhtyä harjoittamaan alueella kestävää kalastusta.

Komission näkemyksen mukaan Välimeren alueen suurimman kalastusvallan eli yhteisön tehtävänä on antaa selvä merkki sitoutumisestaan kestävään kalastukseen ja ryhtyä samalla toimiin kolmansien maiden saamiseksi mukaan yhteistyöhön Välimeren yhteisen kalastuskomission tarjoamissa monenvälisissä puitteissa. Kyseisen alueellisen kalastusjärjestön asema vahvistuu entisestään yhteisön esimerkiksi äskettäin Venetsian ministerikokouksessa tekemien aloitteiden ansiosta.

Jäsenvaltiot ovat jo voineet toteuttaa sosioekonomisia toimenpiteitä kalastuksenhoitotoimista alaan mahdollisesti aiheutuvien kielteisten vaikutusten torjumiseksi. Komissio katsoo, että ehdotettu kuuden vuoden siirtymäaika ennen silmäkoon lisäämistä koskevien asetusehdotuksen vaatimusten voimaantuloa riittää estämään rajut ja äkilliset muutokset, joihin alan olisi vaikea sopeutua.

Kalatalousalan kuuleminen kalastuspolitiikan kehittämisestä Välimerellä aloitettiin jo hyvissä ajoin ennen yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta koskevan vihreän kirjan (4) antamista vuonna 2001 ja sitä on jatkettu siitä lähtien. Alan edustajien kanssa pidettiin vuonna 2003 kaksi kokousta ennen uusimpien ehdotusten esittämistä. Komissio aikoo järjestää kokouksia kalatalousalan edustajien kanssa myös kansallisella tasolla.

---

(1)  KOM(2003) 746 lopullinen.

(2)  EUVL L 344, 31.12.2003.

(3)  KOM(2003) 589 lopullinen.

(4)  KOM(2001) 135 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/612 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/612

---

(2004/C 84 E/0687)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/04

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kuvitteellisia raha-arpajaisia käsittelevät kirjeet

Monet yritykset eri puolilla Eurooppaa lähettävät ihmisille kirjeitä, joissa kerrotaan, että vastaanottaja on voittanut rahaa arvonnassa. Jotkut kansalaiset lähettävät sitten rahaa saamiensa ohjeiden mukaan, mutta eivät koskaan saa kirjeessä luvattua palkkiota.

Onko komissio käsitellyt asiaa viime aikoina? Aikooko se antaa ehdotuksia kansalaisten suojelemiseksi tällaisilta petoksilta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Kuten jo todettiin vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3814/02 (1), komissio on täysin tietoinen siitä laajalle levinneestä käytännöstä, että vilpilliset elinkeinonharjoittajat yrittävät hyötyä sisämarkkinoiden vapauksista vilpillisten raha-arpajaisten avulla. Komissio on ehdottanut lainsäädäntöä käydäkseen käsiksi joihinkin tähän liittyviin ongelmiin.

Nykyisin voimassa olevan lainsäädännön perusteella kyseinen käytäntö näyttää selvästi olevan vastoin harhaanjohtavasta mainonnasta 10 päivänä syyskuuta 1984 annettua neuvoston direktiiviä 84/450/ETY (2), sellaisena kuin se on muutettuna harhaanjohtavaa mainontaa koskevan direktiivin muuttamisesta sisällyttämällä siihen vertaileva mainonta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/55/EY (3). Tulevaisuudessa kuluttajien taloudellista etua vahingoittavaa harhaanjohtavaa mainontaa säännellään sopimattomista kaupallisista menettelyistä ehdotetulla direktiivillä (4), jossa määritellään EU:n yhteiset puitteet, jotka takaavat tuollaisilta sopimattomilta käytännöiltä suojaavan korkeatasoisen kuluttajansuojan.

Komissio itse ei kuitenkaan voi ryhtyä toimiin näiden raha-arpajaisten järjestäjiä vastaan. Kansallisen ja yhteisön kuluttajalainsäädännön täytäntöönpano on tähän nimettyjen kansallisten tuomioistuinten ja viranomaisten tehtävä.

Edelliseen vastaukseensa viitaten komissio voi ilmoittaa arvoisalle jäsenelle, että se on hyväksynyt ehdotuksen asetukseksi kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä (5). Tämän asetuksen tarkoitus on puuttua tämän tyyppiseen ongelmaan julkisten viranomaisten nopean yhteistyön avulla. Kun asetus on hyväksytty, kuluttajansuojasta vastaavan viranomaisen on mahdollista hakea ja saada apua kollegoiltaan muissa jäsenvaltioissa sellaisten liikekäytäntöjen lopettamiseksi, jotka ovat vastoin rajatylittävää kuluttajiin kohdistuvaa yhteisön kuluttajansuojalainsäädäntöä.

Niin sanotut ”hyväksytyt elimet” (6) voivat jo nostaa kieltokanteen, jolla vaaditaan poistamaan tai kieltämään yhteisön kuluttajalainsäädännön rikkominen, kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/27/EY (7) perusteella. Konkreettisena esimerkkinä hyväksytty elin voisi kehottaa sen jäsenvaltion, josta kirje on peräisin, toimivaltaista tuomioistuinta lopettamaan harhaanjohtavien kirjeiden lähettämisen kansalaisille.

---

(1)  EUVL C 155 E, 3.7.2003.

(2)  EYVL L 250, 19.9.1984.

(3)  EYVL L 290, 23.10.1997.

(4)  KOM(2003) 3 5 6 lopullinen.

(5)  KOM(2003) 44 3 lopullinen.

(6)  EUVL C 159, 8.7.2003.

(7)  EYVL L 166, 11.6.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/613 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/613

---

(2004/C 84 E/0688)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0523/04

esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön toinen ja kolmas tukikehys

Voiko komissio kertoa, mitkä ovat yhteisön toiseen ja kolmanteen tukikehykseen liittyvät vuoden 2003 ennakkoarvioiden toteuttamisasteet EU:n eri jäsenvaltioiden kohdalla?

Franz Fischienti komission puolesta antama täydentävä vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Hatzidakiksen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0230/04 (1).

---

(1)  Katso sivu 553.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/614 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/614

---

(2004/C 84 E/0689)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0528/04

esittäjä(t): Guido Sacconi (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE) ja Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tiettyjen viinituotteiden kuvausta, nimitystä, tarjontamuotoa ja suojausta koskevan asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttaminen

Viinin hallintokomitea ilmaisi 10. helmikuuta 2004 kantansa tiettyjen viinituotteiden kuvausta, nimitystä, tarjontamuotoa ja suojausta koskevan asetuksen (EY) N:o 753/2002 (1) muuttamisesta.

Komitea ei antanut lausuntoa, koska se ei saanut aikaan määräenemmistöpäätöstä, joten asetuksen muuttaminen kuuluu yksinomaan komission toimivaltaan.

Asetuksen muuttaminen koskee viinipullojen etiketteihin sisällytettäviä merkintöjä. Tähän asti noudatettuja käytäntöjä, joiden mukaan Euroopan unionissa ilmoitetaan viinipullojen etiketeissä valmistus- ja vanhentamismenetelmä tai erityinen laatu, väri tai tuotantoalue, ei enää suojata mahdollisilta Euroopan unionin ulkopuolisten maiden tuottajien väärinkäytöksiltä.

Komissio on elintarviketurvallisuutta koskevan valkoisen kirjan hyväksymisestä lähtien korostanut kuluttajien oikeuksia kuluttajien luottamuksen palauttamiseksi ja ylläpitämiseksi skandaalien ja epävarmuustekijöiden varjostamaan alaan.

Kuluttajilla on oikeus saada tietoa elintarvikkeiden laadusta ja niiden ainesosista, ja niitä koskevien tietojen on oltava tarkoituksenmukaisia ja selkeästi esitettyjä, jotta kuluttajat voivat tehdä niiden pohjalta harkittuja valintoja.

Eurooppalaisten kulutustottumukset ovat jo vuosien ajan painottuneet terveelliseen ruokaan, joka on tuotettu ympäristöystävällisillä menetelmillä. Tämän kehityssuunnan keskeisenä tekijänä on ollut tuotteiden laatu, jota komissio on omalta osaltaan aina edistänyt ja suojellut.

Miten komissio perustelee edellä mainitun asetuksen muuttamisen, ottaen huomioon 10. helmikuuta 2004 kokoontuneen viinin hallintokomitean äänestyksen lopputuloksen (47 ääntä puolesta ja 40 vastaan)?

Katsooko komissio, että edellä mainitun asetuksen muuttaminen on vastoin tähän mennessä vahvistettuja, laatua, tyypillisten tuotteiden suojaamista ja avoimuutta koskevia normeja?

Onko komissio asetuksen muuttamista koskevaa ehdotusta laatiessaan ottanut huomioon Euroopan unionin hallitsevan aseman maailman viinimarkkinoilla (45 prosenttia viinin viljelyaloista, 65 prosenttia tuotannosta, 57 prosenttia kulutuksesta ja 70 prosenttia viennistä)?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Perinteiset merkinnät ovat ilmaisuja, joilla on perinteisesti kuvattu maantieteellisellä merkinnällä varustettuja pöytäviinejä ja tma-laatuviinejä ja jotka viittaavat esimerkiksi viinin tuotanto-, valmistus- tai vanhentamismenetelmään taikka viinin laatuun tai väriin.

Lainsäädännössä säädettiin kahdenlaisista perinteisistä merkinnöistä, joista toisia saivat käyttää myös kolmannet maat tietyin edellytyksin (”klassic”, ”château”, ”classico”, ”reserva” jne.) ja joista toiset oli varattu yksinomaan maantieteellisellä merkinnällä varustetuille yhteisön viineille ja joiden avulla voitiin tunnistaa, että viini on peräisin kyseiseltä yhteisön alueelta tai tähän alueeseen kuuluvalta alueelta (”vin jaune”, ”amarone”, ”amontillado”, ”ruby” jne.).

Kolmannet maat valittivat tästä toisesta perinteisten merkintöjen luokasta sillä perusteella, että yhteisö oli luonut uuden teollisoikeuden maantieteellisten merkintöjen rinnalle ja että kolmansien maiden viineissä ei voitu käyttää kyseisiä merkintöjä (esimerkiksi ”fino”, ”claret”, ”vintage” jne.) yhteisön markkinoilla, vaikka jotkut ilmaisuista olivat olleet muualla maailmassa käytössä jo pitkään.

Uusien sääntöjen mukaan kolmannet maat saavat yhden perinteisten merkintöjen luettelon puitteissa käyttää kyseisiä merkintöjä yhteisön markkinoilla sillä ehdolla, että ne täyttävät tietyt säännöt, jotka vastaavat voimassa olevia yhteisön viineihin sovellettavia sääntöjä.

Voidakseen käyttää kyseisiä perinteisiä merkintöjä yhteisön markkinoilla kolmansien maiden on esitettävä komissiolle hyväksyttäväksi asiakirja-aineisto, jolla todistetaan, että muun muassa seuraavat edellytykset täyttyvät:

| — | kyseisen perinteisen merkinnän käyttöä säädellään kolmansissa maissa erityisin säännöin |
| --- | --- |

—

kyseisen perinteisen merkinnän käyttöä säädellään kolmansissa maissa erityisin säännöin

| — | suojeltava ilmaus on erottuva ja/tai maineeltaan kyseisessä maassa tunnettu |
| --- | --- |

—

suojeltava ilmaus on erottuva ja/tai maineeltaan kyseisessä maassa tunnettu

| — | ilmaus on ollut käytössä vähintään kymmenen vuoden ajan kyseisessä kolmannessa maassa |
| --- | --- |

—

ilmaus on ollut käytössä vähintään kymmenen vuoden ajan kyseisessä kolmannessa maassa

| — | ilmaisuun liittyvät kolmannen maan säännöt eivät harhauta kuluttajaa kyseisen merkinnän suhteen. |
| --- | --- |

—

ilmaisuun liittyvät kolmannen maan säännöt eivät harhauta kuluttajaa kyseisen merkinnän suhteen.

Asian käsittelyyn sovelletaan hallintokomiteamenettelyä, jonka aikana komissio ja myös komiteaan kuuluvat jäsenvaltioiden edustajat tarkastelevat asian kaikkia näkökohtia. Ehdotuksesta toimenpiteiksi äänestetään kyseisessä hallintokomiteassa ennen kuin komissio sen hyväksyy.

Komissio ilmoittaa kyseisistä toimenpiteistä neuvostolle ainoastaan, jos lausunto on kielteinen, ei siis silloin, jos lausuntoa ei anneta. Neuvosto voi tällöin tehdä eriävän päätöksen.

Vain kyseisen maan kielellä esitetyt ilmaisut voidaan sallia (esimerkiksi ”ruby” Australiassa, sillä englanti on Australian virallinen kieli). Jos kolmas maa haluaa käyttää ilmaisua jollain muulla kielellä kuin sen virallisella kielellä (esim. ”vintage”, englanninkielinen ilmaisu Brasiliassa, jonka virallinen kieli on portugali, tai ”brunello”, italiankielinen ilmaisu Yhdysvalloissa, jonka virallinen kieli on englanti), toisen kielen käytöstä on oltava säädetty kyseisen kolmannen maan lainsäädännössä ja kyseistä kieltä on oltava käytetty asianomaisessa perinteisessä merkinnässä vähintään 25 vuoden ajan (esimerkiksi Brasilia ja Yhdysvallat eivät mainituissa tapauksissa täytä näitä edellytyksiä).

Samat vaatimukset sekä komission ja jäsenvaltioiden ratkaiseva rooli käsiteltäessä kolmansien maiden hakemuksia ovat takeita siitä, ettei virheellisiä merkintöjä tai väärinkäytöksiä esiinny.

---

(1)  EYVL L 118, 4.5.2002, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/616 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/616

---

(2004/C 84 E/0690)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0529/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Azorien autonomisen alueen vesien kalastusoikeudet

Eräiden portugalilaisten tiedotusvälineiden mukaan Espanjan hallitus olisi antanut espanjalaisille aluksille lupia harjoittaa kalastusta Azorien vesillä ennen varsinaisten kalastussopimusten tekemistä ja asianomaisten säännösten antamista.

Koska Azorien alueen vedet ja niiden elolliset vesiluonnonvarat ovat äärimmäisen haavoittuvia ja niillä on oleellinen merkitys paikallisten yhteisöjen toimeentulolle, ne olisi varjeltava liikakalastukselta, harjoittipa sitä sitten Espanjan laivasto tai mikä tahansa muu ulkomainen laivasto.

Lokakuussa 2003 pidetyssä kalastusneuvostossa hyväksyttiin tiettyjä rajoituksia, joihin sisältyviin vähimmäisehtoihin ei kuulu, että Espanjan hallitus voisi myöntää espanjalaisille aluksille lupia kalastuksen harjoittamiseen Azorien vesillä.

Mihin toimiin komissio aikoo näin ollen ryhtyä Azorien elollisten vesiluonnonvarojen suojelemiseksi ja paikallisten kalastajien toimeentuloedellytysten turvaamiseksi?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio on toki tietoinen parlamentin jäsenen esille tuomista seikoista eli espanjalaisten kalastusalusten liikkumisesta Azorien vesillä. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1954/2003 (1) sovellettavuudesta näyttää kuitenkin olevan erilaisia tulkintoja. Kalastuksen harjoittamisen edellytykset merialueilla enintään 100 meripeninkulman sisällä Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten perusviivoista lukien on määritelty mainitun asetuksen, joka tuli voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (ks. 16 artikla), eli 14. marraskuuta 2003, 5 artiklassa. Kyseisestä päivästä lähtien Azorien ja Madeiran vesillä harjoitettavaan kalastukseen sovelletaan siis erityisiä edellytyksiä. Kansallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että sääntöjä noudatetaan.

Azorien meriympäristön suojelun osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan 3. helmikuuta 2004 annettuun komission ehdotukseen (2). Kyseessä on ehdotus neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan neuvoston asetusta (EY) N:o 850/98 (3) siten, että troolaaminen Azoreja ympäröivillä vesillä sekä Madeiran ja Kanariansaarten läheisyydessä kielletään. Yhteinen kalastuspolitiikka tarjoaa myös erilaisia vesiluonnonvarojen suojelemiseen tarkoitettuja välineitä, joita sovelletaan sekä Azorien vesillä että muualla. Niistä tunnetuimmat ovat suurimmat sallitut saaliit (TAC) ja kiintiöt sekä pyyntiponnistuksen hallinnointi.

Komissio käy jatkuvaa vuoropuhelua asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että uusia sääntöjä sovelletaan mahdollisimman sujuvasti.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1954/2003, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 kumoamisesta (EUVL L 289, 7.11.2003).

(2)  KOM(2004) 58 lopullinen.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 850/98, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla (EYVL L 125, 27.4.1998).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/617 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/617

---

(2004/C 84 E/0691)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0533/04

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hevospassi

Kuinka monessa jäsenvaltiossa hevosten tunnistusasiakirjasta annettu direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Hevoseläinten tunnistamista koskevat periaatteet määritellään eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta 26. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/426/ETY (1). Rekisteröityjen hevoseläinten tunnistamista koskevat vähimmäisvaatimukset määritellään jalostusta ja polveutumista koskevista edellytyksistä yhteisön sisäisessä hevoseläinten kaupassa 26. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/427/ETY (1). Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet nämä direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään.

Komissio teki direktiivin 90/427/ETY perusteella 20. lokakuuta 1993 päätöksen 93/623/ETY rekisteröityjen hevoseläinten mukana seuraavasta tunnistusasiakirjasta (passista) (2).

Noudattaen direktiivin 90/426/ETY 4 artiklaa ja ottaakseen huomioon eläinten hyvinvointiin ja kansanterveyteen liittyvät huolenaiheet komissio teki 22. joulukuuta 1999 päätöksen 2000/68/EY komission päätöksen 93/623/ETY muuttamisesta sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tunnistamisesta (3).

Jäsenvaltioiden on komission päätöksen 2000/68/EY 4 artiklan mukaisesti varmistettava, että liikuteltaessa rekisteröityjä hevoseläimiä sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettuja hevoseläimiä edellä tarkoitettu tunnistusasiakirja on niiden mukana viimeistään 1. heinäkuuta 2000. Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.

Päätöksissä 93/623/ETY ja 2000/68/EY ei velvoiteta jäsenvaltioita ilmoittamaan näiden päätösten säännösten noudattamiseksi täytäntöön panemistaan säädöksistä. Toistaiseksi komissio ei ole saanut kanteluja edellä mainittujen päätösten täytäntöönpanon laiminlyönneistä jäsenvaltioissa.

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990.

(2)  EYVL L 298, 3.12.1993.

(3)  EYVL L 23, 28.1.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/617 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/617

---

(2004/C 84 E/0692)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Rahoitusnäkymät vuoden 2006 jälkeen

Rahoitusnäkymiä kaudeksi 2007—2013 koskevan komission ehdotuksen perusteella haluaisin kysyä seuraavaa:

| — | Miten alaotsakkeita la (kilpailukyky) ja 1b (koheesio) koskevat maksusitoumusmäärärahat aiotaan alustavasti tai suunnitelman mukaisesti vuosittain jakaa jäsenvaltioiden kesken ilman, että otetaan huomioon solidaarisuusrahastoa? Miten maksusitoumusmäärärahat jaetaan vuosittain kokonaisuudessaan ilman, että otetaan huomioon solidaarisuusrahastoa ja Euroopan kehitysrahastoa? |
| --- | --- |

—

Miten alaotsakkeita la (kilpailukyky) ja 1b (koheesio) koskevat maksusitoumusmäärärahat aiotaan alustavasti tai suunnitelman mukaisesti vuosittain jakaa jäsenvaltioiden kesken ilman, että otetaan huomioon solidaarisuusrahastoa? Miten maksusitoumusmäärärahat jaetaan vuosittain kokonaisuudessaan ilman, että otetaan huomioon solidaarisuusrahastoa ja Euroopan kehitysrahastoa?

| — | Minkälaiset ovat kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien puitteet, jotka koskevat pelkästään Euroopan unionin 15:ttä nykyistä jäsenvaltiota? |
| --- | --- |

—

Minkälaiset ovat kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien puitteet, jotka koskevat pelkästään Euroopan unionin 15:ttä nykyistä jäsenvaltiota?

| — | Minkälainen on rakennerahastojen painoarvon kehitys 1988—2003 prosentteina yhteisön BKTL:stä? Minkälainen on vuosia 2004, 2005 ja 2006 koskeva ennuste? |
| --- | --- |

—

Minkälainen on rakennerahastojen painoarvon kehitys 1988—2003 prosentteina yhteisön BKTL:stä? Minkälainen on vuosia 2004, 2005 ja 2006 koskeva ennuste?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

| 1. | Otsakkeen 1A alaisten menojen enimmäismäärää ei ole mahdollista eritellä jäsenvaltiokohtaisesti. Kunkin otsakkeen 1A alaisen ohjelman painoarvo määritellään vasta myöhemmin. Joka tapauksessa ohjelmat rahoitetaan ennemminkin kokonaismäärärahoista kuin jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista.
  Solidaarisuusrahaston osalta kyse on nykyhinnoissa miljardista eurosta vuosittain. Koska komission tiedonantoon sisältyvän taulukon luvut on ilmaistu vuoden 2004 hintojen mukaan, vastaavat määrät ovat rahoituskaudella 2007-2013:






  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Vuosi | Määrä |
| 2007 | 942 |
| 2008 | 924 |
| 2009 | 906 |
| 2010 | 888 |
| 2011 | 871 |
| 2012 | 853 |
| 2013 | 837 |

1.

Otsakkeen 1A alaisten menojen enimmäismäärää ei ole mahdollista eritellä jäsenvaltiokohtaisesti. Kunkin otsakkeen 1A alaisen ohjelman painoarvo määritellään vasta myöhemmin. Joka tapauksessa ohjelmat rahoitetaan ennemminkin kokonaismäärärahoista kuin jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista.

Solidaarisuusrahaston osalta kyse on nykyhinnoissa miljardista eurosta vuosittain. Koska komission tiedonantoon sisältyvän taulukon luvut on ilmaistu vuoden 2004 hintojen mukaan, vastaavat määrät ovat rahoituskaudella 2007-2013:

(miljoonaa euroa)

Vuosi

Määrä

2007

942

2008

924

2009

906

2010

888

2011

871

2012

853

2013

837

Euroopan kehitysrahaston osalta määristä neuvotellaan ja päätetään myöhemmin.

| 2. | Koska valtaosa ohjelmista rahoitetaan kokonaismäärärahoista eikä jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista, rahoitusnäkymätaulukossa ei ole mahdollista eritellä 15 EU:n jäsenvaltion osuutta.
  Pyydetyt luvut toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentinjäsenelle ja Euroopan parlamentin sihteristölle. |
| --- | --- |

2.

Koska valtaosa ohjelmista rahoitetaan kokonaismäärärahoista eikä jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista, rahoitusnäkymätaulukossa ei ole mahdollista eritellä 15 EU:n jäsenvaltion osuutta.

Pyydetyt luvut toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentinjäsenelle ja Euroopan parlamentin sihteristölle.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/618 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/618

---

(2004/C 84 E/0693)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   YMP: Yhä pienempi osa EU:n varoista pienviljelijöiden selviytymiseen kuluttajahintojen ja maailmanmarkkinahintojen alentuessa

| 1. | Onko yhteisen maatalouspolitiikan olemassaolo komission käsityksen mukaan osaltaan edesauttanut edeltävien vuosikymmenien aikana sitä, että keskisuuret ja pienet viljanviljelyyn ja karjankasvatukseen erikoistuneet tilat ovat tuotteidensa suhteellisen alhaisista kuluttajahinnoista ja laskevista maailmanmarkkinahinnoista huolimatta pystyneet yhteisön varoista maksettavan taloudellisen tuen avulla hankkimaan hyväksyttävän tulotason ja takaamaan näin tuotannon jatkuvuuden? |
| --- | --- |

1.

Onko yhteisen maatalouspolitiikan olemassaolo komission käsityksen mukaan osaltaan edesauttanut edeltävien vuosikymmenien aikana sitä, että keskisuuret ja pienet viljanviljelyyn ja karjankasvatukseen erikoistuneet tilat ovat tuotteidensa suhteellisen alhaisista kuluttajahinnoista ja laskevista maailmanmarkkinahinnoista huolimatta pystyneet yhteisön varoista maksettavan taloudellisen tuen avulla hankkimaan hyväksyttävän tulotason ja takaamaan näin tuotannon jatkuvuuden?

| 2. | Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan nykyiset rahavirrat näyttävät toimivan yhä harvemmin pienviljelijöiden selviämisen takuuna ja päätyvät suurelta osin suurtiloille ja suurmaanomistajille, Oxfam-kehitysjärjestön viimeaikaisiin tutkimuksiin viitaten? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan nykyiset rahavirrat näyttävät toimivan yhä harvemmin pienviljelijöiden selviämisen takuuna ja päätyvät suurelta osin suurtiloille ja suurmaanomistajille, Oxfam-kehitysjärjestön viimeaikaisiin tutkimuksiin viitaten?

| 3. | Milloin kysymyksessä 2 tarkoitettu käänne on tapahtunut? Tapahtuiko tämä sen jälkeen, kun yhteisöön liittyi uusia jäsenvaltioita, joiden maanomistuksessa on suurempia kokoeroja kuin Euroopan yhteisöjen alkuperäisissä kuudessa jäsenvaltiossa? |
| --- | --- |

3.

Milloin kysymyksessä 2 tarkoitettu käänne on tapahtunut? Tapahtuiko tämä sen jälkeen, kun yhteisöön liittyi uusia jäsenvaltioita, joiden maanomistuksessa on suurempia kokoeroja kuin Euroopan yhteisöjen alkuperäisissä kuudessa jäsenvaltiossa?

| 4. | Missä määrin nykyinen rahoitusmenetelmä on edistänyt sitä, että aiemmin vuosina 1995—2002 ilmenneen mittakaavaedun jälkeen nykyisissä 15 jäsenvaltiossa olemassa olevien tilojen määrä on vähentynyt edelleen 15,7 prosenttia? Miksi tällä rahoitusmenetelmällä ei ole pystytty estämään kyseistä kehitystä? |
| --- | --- |

4.

Missä määrin nykyinen rahoitusmenetelmä on edistänyt sitä, että aiemmin vuosina 1995—2002 ilmenneen mittakaavaedun jälkeen nykyisissä 15 jäsenvaltiossa olemassa olevien tilojen määrä on vähentynyt edelleen 15,7 prosenttia? Miksi tällä rahoitusmenetelmällä ei ole pystytty estämään kyseistä kehitystä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

| 1. | Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välineet ovat viime vuosikymmeninä kehittyneet asteittain. Aluksi tuotteita tuettiin pitämällä sisäiset hinnat korkeina ja rajasuoja tiukkana.
  Vuoden 1992 uudistuksen seurauksena hinnat laskivat vähitellen ja tuottajille ryhdyttiin maksamaan suoria tukia tulonmenetysten korvaamiseksi.
  Näitä suoria tukia myönnettiin suhteessa pidettyihin eläimiin ja viljeltyihin pinta-aloihin. Ne siis olivat välillisesti tuotantoon sidottuja.
  Tämä muuttui täysin kesäkuussa 2003 hyväksytyssä uudistuksessa, kun käyttöön otettiin tuotannosta irrotetut suorat tuet. Vastedes tulotuki ei riipu tilan tuotantomääristä.
  Samanaikaisesti on kehitetty maatalouden rakenteellista kehittämispolitiikkaa Euroopan maatalouden uudenaikaistamisprosessin tukemiseksi, viljelijöiden muiden kuin markkinalähtöisten toimien (ympäristötoimenpiteiden) palkitsemiseksi ja luonnonhaitoista kärsivillä alueilla sijaitsevien tilojen tulojen säilyttämiseksi. Komissio on koko prosessin ajan ottanut huomioon pienten ja keskikokoisten maatilojen tilanteen, sillä tällaiset tilat muodostavat suuren osan Euroopan maaseudusta. Komissio voi vahvistaa, että tukityyppien kehitys on vaikuttanut myönteisesti lukuisten pienten ja keskikokoisten tilojen tulojen säilyttämiseen. |
| --- | --- |

1.

Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välineet ovat viime vuosikymmeninä kehittyneet asteittain. Aluksi tuotteita tuettiin pitämällä sisäiset hinnat korkeina ja rajasuoja tiukkana.

Vuoden 1992 uudistuksen seurauksena hinnat laskivat vähitellen ja tuottajille ryhdyttiin maksamaan suoria tukia tulonmenetysten korvaamiseksi.

Näitä suoria tukia myönnettiin suhteessa pidettyihin eläimiin ja viljeltyihin pinta-aloihin. Ne siis olivat välillisesti tuotantoon sidottuja.

Tämä muuttui täysin kesäkuussa 2003 hyväksytyssä uudistuksessa, kun käyttöön otettiin tuotannosta irrotetut suorat tuet. Vastedes tulotuki ei riipu tilan tuotantomääristä.

Samanaikaisesti on kehitetty maatalouden rakenteellista kehittämispolitiikkaa Euroopan maatalouden uudenaikaistamisprosessin tukemiseksi, viljelijöiden muiden kuin markkinalähtöisten toimien (ympäristötoimenpiteiden) palkitsemiseksi ja luonnonhaitoista kärsivillä alueilla sijaitsevien tilojen tulojen säilyttämiseksi. Komissio on koko prosessin ajan ottanut huomioon pienten ja keskikokoisten maatilojen tilanteen, sillä tällaiset tilat muodostavat suuren osan Euroopan maaseudusta. Komissio voi vahvistaa, että tukityyppien kehitys on vaikuttanut myönteisesti lukuisten pienten ja keskikokoisten tilojen tulojen säilyttämiseen.

| 2. | Kuten edellä mainitaan, YMP:n tuet olivat alun perin sidottuja tuotettuihin määriin ja sittemmin pinta-aloihin ja pidettyjen eläinten lukumäärään. Niinpä merkittävä osuus tuesta on myönnetty suurtiloille, jollaisia oli eräissä jäsenvaltioissa ennen YMP:n käyttöönottoa. Vuoden 1992 uudistuksen jälkeen pienet ja keskisuuret tilat ovat hieman hyötyneet tukien uudelleenjakautumisesta, kuten komission parlamentin pyynnöstä julkaisemista luvuista (1) käy ilmi. Tämä kehitys on kuitenkin ollut rajallista, koska vain kaksi jäsenvaltiota on ottanut käyttöön mukauttamismekanismin. Tämä mekanismi, jonka mukaan suoriin tukiin tarkoitettuja määrärahoja siirretään maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, on ollut tähän saakka vapaaehtoinen. Komissio ehdotti vuonna 2003 hyväksytyn uudistuksen yhteydessä mukauttamismekanismin tekemistä pakolliseksi, ja neuvosto on hyväksynyt ehdotuksen. Siirrettävä osuus on 3 prosenttia vuodesta 2005 alkaen ja nousee asteittain 5 prosenttiin vuodesta 2007 alkaen. Mekanismia sovellettaessa alle 5 000 euroa saavien tilojen suoriin tukiin ei kuitenkaan tehdä vähennyksiä. |
| --- | --- |

2.

Kuten edellä mainitaan, YMP:n tuet olivat alun perin sidottuja tuotettuihin määriin ja sittemmin pinta-aloihin ja pidettyjen eläinten lukumäärään. Niinpä merkittävä osuus tuesta on myönnetty suurtiloille, jollaisia oli eräissä jäsenvaltioissa ennen YMP:n käyttöönottoa. Vuoden 1992 uudistuksen jälkeen pienet ja keskisuuret tilat ovat hieman hyötyneet tukien uudelleenjakautumisesta, kuten komission parlamentin pyynnöstä julkaisemista luvuista (1) käy ilmi. Tämä kehitys on kuitenkin ollut rajallista, koska vain kaksi jäsenvaltiota on ottanut käyttöön mukauttamismekanismin. Tämä mekanismi, jonka mukaan suoriin tukiin tarkoitettuja määrärahoja siirretään maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, on ollut tähän saakka vapaaehtoinen. Komissio ehdotti vuonna 2003 hyväksytyn uudistuksen yhteydessä mukauttamismekanismin tekemistä pakolliseksi, ja neuvosto on hyväksynyt ehdotuksen. Siirrettävä osuus on 3 prosenttia vuodesta 2005 alkaen ja nousee asteittain 5 prosenttiin vuodesta 2007 alkaen. Mekanismia sovellettaessa alle 5 000 euroa saavien tilojen suoriin tukiin ei kuitenkaan tehdä vähennyksiä.

| 3. | Eräissä uusissa jäsenvaltioissa, joiden talousjärjestelmä on ollut keskitetty, esiintyy tilojen välisiä eroja ja suuria tilakokoja, aivan kuten oli tilanne kuuden jäsenvaltion yhteisössä (esimerkiksi Italiassa) ja eräissä unioniin seuraavien laajentumisten yhteydessä liittyneissä maissa (Itä-Saksan osavaltiot, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta). Sen vuoksi rakennepolitiikka otettiinkin käyttöön 1970-luvun alussa tilojen rakenneuudistuksen ja uudenaikaistamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.

Eräissä uusissa jäsenvaltioissa, joiden talousjärjestelmä on ollut keskitetty, esiintyy tilojen välisiä eroja ja suuria tilakokoja, aivan kuten oli tilanne kuuden jäsenvaltion yhteisössä (esimerkiksi Italiassa) ja eräissä unioniin seuraavien laajentumisten yhteydessä liittyneissä maissa (Itä-Saksan osavaltiot, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta). Sen vuoksi rakennepolitiikka otettiinkin käyttöön 1970-luvun alussa tilojen rakenneuudistuksen ja uudenaikaistamisen tukemiseksi.

| 4. | EU:n maatilojen lukumäärän vähentyminen johtuu lukuisista seikoista, joista voidaan mainita seuraavat: maatalouden tuottavuuden lisääntyminen yhdistyneenä tilojen suurenemiseen, kaupungistuminen ja työmarkkinoiden muutokset kehittyneissä talouksissa.
  Tilojen lukumäärän ja maatalouden työllisyyden vähenemisen on havaittu olevan täysin riippumaton YMP:n kehittymisestä. YMP:n tavoitteena on kestävä maatalous eli kilpailukykyinen, taloudellisesti elinkelpoinen ja ympäristöä kunnioittava maatalous, joka saavutetaan parantamalla tuotantorakenteita yhteiskunnallisesti hyväksyttävin kustannuksin. |
| --- | --- |

4.

EU:n maatilojen lukumäärän vähentyminen johtuu lukuisista seikoista, joista voidaan mainita seuraavat: maatalouden tuottavuuden lisääntyminen yhdistyneenä tilojen suurenemiseen, kaupungistuminen ja työmarkkinoiden muutokset kehittyneissä talouksissa.

Tilojen lukumäärän ja maatalouden työllisyyden vähenemisen on havaittu olevan täysin riippumaton YMP:n kehittymisestä. YMP:n tavoitteena on kestävä maatalous eli kilpailukykyinen, taloudellisesti elinkelpoinen ja ympäristöä kunnioittava maatalous, joka saavutetaan parantamalla tuotantorakenteita yhteiskunnallisesti hyväksyttävin kustannuksin.

---

(1)  http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=MEMO/02/198|0|RAPID&lg=EN&display=

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/620 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/620

---

(2004/C 84 E/0694)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0544/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   YMP: Pyrkimys suur- ja pientilojen välisten jakoperusteiden muuttamiseen, tilakohtainen tukikatto ja kolmansille maille aiheutuvien haittojen rajoittaminen

| 1. | Mitkä ovat komission odotukset sen suhteen, pysyykö suur- ja pientilojen välinen jakoperuste entisellään vai muuttuuko se, kun komission ehdottamat yhteisön maatalouspolitiikan muutokset on tosiasiassa saatettu voimaan? Mihin vaikutuksiin komissio tältä osin pyrkii? |
| --- | --- |

1.

Mitkä ovat komission odotukset sen suhteen, pysyykö suur- ja pientilojen välinen jakoperuste entisellään vai muuttuuko se, kun komission ehdottamat yhteisön maatalouspolitiikan muutokset on tosiasiassa saatettu voimaan? Mihin vaikutuksiin komissio tältä osin pyrkii?

| 2. | Katsooko komissio, että sen ehdottamien muutosten lisäksi tarvitaan täydentäviä toimenpiteitä, joilla estetään ihmisten muuttaminen edelleen maaseudulta kaupunkialueille ja tämän myötä lopulta myös maataloustuotannon lasku EU:n sisämarkkinoilla? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että sen ehdottamien muutosten lisäksi tarvitaan täydentäviä toimenpiteitä, joilla estetään ihmisten muuttaminen edelleen maaseudulta kaupunkialueille ja tämän myötä lopulta myös maataloustuotannon lasku EU:n sisämarkkinoilla?

| 3. | Onko komissio valmis ottamaan käyttöön tukimallin, jolla taataan pienimuotoisten maataloustuottajien edut tähänastista paremmin esimerkiksi asettamalla maatilan taloudellisen tuen ylärajaksi vaikkapa 30 000 euroa? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio valmis ottamaan käyttöön tukimallin, jolla taataan pienimuotoisten maataloustuottajien edut tähänastista paremmin esimerkiksi asettamalla maatilan taloudellisen tuen ylärajaksi vaikkapa 30 000 euroa?

| 4. | Onko komissio valmis ottamaan huomioon YMP:n uudistuksen lopullista muotoa pohtiessaan myös muiden maanosien pientilallisiin kohdistuvat vaikutukset ja erityisesti heidän epävarman tilanteensa, joka liittyy elintarvikkeiden ja teollisuuden raaka-aineiden toimittamiseen kolmannen maailman kotimarkkinoille ja joka on seurausta EU:n jäsenvaltioiden maatalouden ylijäämien suhteellisen edullisen tuonnin aiheuttamasta häiriöstä? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio valmis ottamaan huomioon YMP:n uudistuksen lopullista muotoa pohtiessaan myös muiden maanosien pientilallisiin kohdistuvat vaikutukset ja erityisesti heidän epävarman tilanteensa, joka liittyy elintarvikkeiden ja teollisuuden raaka-aineiden toimittamiseen kolmannen maailman kotimarkkinoille ja joka on seurausta EU:n jäsenvaltioiden maatalouden ylijäämien suhteellisen edullisen tuonnin aiheuttamasta häiriöstä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

| 1. | Yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen myötä käyttöön otettava uusi suorien tukien järjestelmä ei periaatteessa muuta suoran tuen jakautumista tilojen kesken, koska se perustuu historiallisiin viittauksiin. Kun kuitenkin otetaan huomioon suorien tukien käyttöönotto maitoalalla ja jäsenvaltioiden mahdollisuus tilatuen alueellistamiseen, tietyllä alueella voidaan suorittaa tukien uudelleenjako maanviljelijöiden kesken. Lisäksi suorien tukien mukauttaminen suosii nimenomaan pienempiä tiloja, koska ensimmäiset 5 000 euroa eivät kuulu mukautusten piiriin.
  Heinäkuussa 2002 antamassaan tiedonannossa (1) komissio ehdotti suorien tukien mukauttamista enintään 20 prosentilla, vapaaosuuden korottamista vuotuisten maataloustyöyksikköjen määrän perusteella ja tilakohtaisen suoran tuen enimmäismäärän asettamista 300 000 euroon. Tämän seurauksena olisi ollut entistä tuntuvampi tukien uudelleenjako, mutta ehdotus ei saanut jäsenvaltioiden enemmistön kannatusta. |
| --- | --- |

1.

Yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen myötä käyttöön otettava uusi suorien tukien järjestelmä ei periaatteessa muuta suoran tuen jakautumista tilojen kesken, koska se perustuu historiallisiin viittauksiin. Kun kuitenkin otetaan huomioon suorien tukien käyttöönotto maitoalalla ja jäsenvaltioiden mahdollisuus tilatuen alueellistamiseen, tietyllä alueella voidaan suorittaa tukien uudelleenjako maanviljelijöiden kesken. Lisäksi suorien tukien mukauttaminen suosii nimenomaan pienempiä tiloja, koska ensimmäiset 5 000 euroa eivät kuulu mukautusten piiriin.

Heinäkuussa 2002 antamassaan tiedonannossa (1) komissio ehdotti suorien tukien mukauttamista enintään 20 prosentilla, vapaaosuuden korottamista vuotuisten maataloustyöyksikköjen määrän perusteella ja tilakohtaisen suoran tuen enimmäismäärän asettamista 300 000 euroon. Tämän seurauksena olisi ollut entistä tuntuvampi tukien uudelleenjako, mutta ehdotus ei saanut jäsenvaltioiden enemmistön kannatusta.

| 2. | Neuvoston vuonna 2003 tekemän päätöksen mukaisesti yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhtenä tärkeänä osana on maaseudun kehittämistä koskevan politiikan lujittaminen maaseutualueiden hyväksi siirtämällä rahoitus ensimmäisestä toiseen pilariin. Aiempaa paremmin kohdennettu tuki toisesta pilarista varmastikin auttaisi nettomuuttotappiosta edelleen kärsiviä maaseutualueita. Komission tekemät vaikutusten arvioinnit kuitenkin osoittavat, että vaikka maataloustuotannon odotetaan laajaperäistyvän, näköpiirissä ei ole haitallisia vaikutuksia EU:n tuotannon kokonaistasoon. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston vuonna 2003 tekemän päätöksen mukaisesti yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhtenä tärkeänä osana on maaseudun kehittämistä koskevan politiikan lujittaminen maaseutualueiden hyväksi siirtämällä rahoitus ensimmäisestä toiseen pilariin. Aiempaa paremmin kohdennettu tuki toisesta pilarista varmastikin auttaisi nettomuuttotappiosta edelleen kärsiviä maaseutualueita. Komission tekemät vaikutusten arvioinnit kuitenkin osoittavat, että vaikka maataloustuotannon odotetaan laajaperäistyvän, näköpiirissä ei ole haitallisia vaikutuksia EU:n tuotannon kokonaistasoon.

| 3. | Heinäkuussa 2002 antamassaan tiedonannossa komissio ehdotti suorien tukien mukauttamista enintään 20 prosentilla, vapaaosuuden korottamista ja tilakohtaisen suoran tuen enimmäismäärän asettamista 300 000 euroon. Nämä säännökset ja varsinkaan ehdotettu enimmäismäärä eivät sisältyneet yhteisen maatalouden uudistuspakettiin. Komissiolla ei toistaiseksi ole aikomusta tehdä ehdotusta suorien tukien järjestelmän muuttamiseksi tältä osin. |
| --- | --- |

3.

Heinäkuussa 2002 antamassaan tiedonannossa komissio ehdotti suorien tukien mukauttamista enintään 20 prosentilla, vapaaosuuden korottamista ja tilakohtaisen suoran tuen enimmäismäärän asettamista 300 000 euroon. Nämä säännökset ja varsinkaan ehdotettu enimmäismäärä eivät sisältyneet yhteisen maatalouden uudistuspakettiin. Komissiolla ei toistaiseksi ole aikomusta tehdä ehdotusta suorien tukien järjestelmän muuttamiseksi tältä osin.

| 4. | Vuonna 1992 alkanut prosessi yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseksi on epäilemättä eduksi maailmankaupalle ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia kehitysmaille. Kehitysmaiden tilanteissa ja ongelmissa on kuitenkin maakohtaisia eroja, minkä vuoksi myös yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutukset voivat olla erilaisia kulloisestakin kehitysmaasta riippuen. Tukeakseen erityisesti vähiten kehittyneitä maita EU on tarjonnut monenlaisia sekä etuuskaupassa että yleisemmissä kehittämiseen liittyvissä asioissa sovellettavia myönnytyksiä. EU tosiasiallisesti tuo kehitysmaista eniten maataloustuotteita ja osallistuu eniten kehitystyön ja yhteistyön rahoittamiseen maailmassa. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on muun muassa vahvistaa infrastruktuuria, instituutioita ja koulutusta. Hätäavun osalta EU noudattaa tarkoin kansainvälistä säännöstöä, jonka mukaan elintarvikeapua on käytettävä rakentavasti. |
| --- | --- |

4.

Vuonna 1992 alkanut prosessi yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseksi on epäilemättä eduksi maailmankaupalle ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia kehitysmaille. Kehitysmaiden tilanteissa ja ongelmissa on kuitenkin maakohtaisia eroja, minkä vuoksi myös yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutukset voivat olla erilaisia kulloisestakin kehitysmaasta riippuen. Tukeakseen erityisesti vähiten kehittyneitä maita EU on tarjonnut monenlaisia sekä etuuskaupassa että yleisemmissä kehittämiseen liittyvissä asioissa sovellettavia myönnytyksiä. EU tosiasiallisesti tuo kehitysmaista eniten maataloustuotteita ja osallistuu eniten kehitystyön ja yhteistyön rahoittamiseen maailmassa. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on muun muassa vahvistaa infrastruktuuria, instituutioita ja koulutusta. Hätäavun osalta EU noudattaa tarkoin kansainvälistä säännöstöä, jonka mukaan elintarvikeapua on käytettävä rakentavasti.

---

(1)  KOM(2002) 394 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/621 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/621

---

(2004/C 84 E/0695)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   EU:n osallistuminen Meksikossa Chiapasin osavaltiossa kehityshankkeeseen, joka on johtanut sotatoimien alkamiseen uudelleen

| 1. | Onko komissio tietoinen, että 3. helmikuuta 2004 ilmestyneen meksikolaisen La Jornada -päivälehden mukaan maan kaakkoisosassa sijaitsevan Chiapasin osavaltion viisi kansalaisjärjestöä katsoo, että Euroopan unioni on ollut osallisena 19. tai 22. tammikuuta tehtyyn hyökkäykseen, joka kohdistui zapatistiliikkeen hallitsemaan ja Chol-heimon asuttamaan Nuevo San Rafaelin kylään syrjäisellä, aarniometsän muodostamalla Montes Azulesin luonnonsuojelualueella ja jonka yhteydessä 23 taloa sytytettiin palamaan, asukkaat joutuivat pakenemaan, sotilaat sulkivat kylän pysyvästi ulkomaailmalta ja maa-alueet luovutettiin takaisin aiemmille suurmaanomistajille aarniometsän hakkaamista varten? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että 3. helmikuuta 2004 ilmestyneen meksikolaisen La Jornada -päivälehden mukaan maan kaakkoisosassa sijaitsevan Chiapasin osavaltion viisi kansalaisjärjestöä katsoo, että Euroopan unioni on ollut osallisena 19. tai 22. tammikuuta tehtyyn hyökkäykseen, joka kohdistui zapatistiliikkeen hallitsemaan ja Chol-heimon asuttamaan Nuevo San Rafaelin kylään syrjäisellä, aarniometsän muodostamalla Montes Azulesin luonnonsuojelualueella ja jonka yhteydessä 23 taloa sytytettiin palamaan, asukkaat joutuivat pakenemaan, sotilaat sulkivat kylän pysyvästi ulkomaailmalta ja maa-alueet luovutettiin takaisin aiemmille suurmaanomistajille aarniometsän hakkaamista varten?

| 2. | Tarkoittaako tämä hyökkäys alkuperäisväestön aseistautuneen kapinaliikkeen EZLN:n ja hallituksen armeijan välisen tulitauon loppumista? |
| --- | --- |

2.

Tarkoittaako tämä hyökkäys alkuperäisväestön aseistautuneen kapinaliikkeen EZLN:n ja hallituksen armeijan välisen tulitauon loppumista?

| 3. | Onko tätä hyökkäystä edistetty sillä, että EU on tehnyt kuvernööri Pablo Salazarin kanssa sopimuksen 15 miljoonan euron kehitysyhteistyöhankkeesta, mahdollisesti osana Plan Puebla Panama -suunnitelmaa, johon sisältyy suuria Keski-Amerikan infrastruktuurihankkeita Panamasta aina yhdeksään Meksikon köyhään osavaltioon ja jonka yhteydessä alkuperäisen intiaaniväestön on paettava tulokkaita ja uutta maankäyttöä tai jonka vaikutuksesta se käytännössä menettää ainakin nykyisen itsemääräämisoikeutensa? |
| --- | --- |

3.

Onko tätä hyökkäystä edistetty sillä, että EU on tehnyt kuvernööri Pablo Salazarin kanssa sopimuksen 15 miljoonan euron kehitysyhteistyöhankkeesta, mahdollisesti osana Plan Puebla Panama -suunnitelmaa, johon sisältyy suuria Keski-Amerikan infrastruktuurihankkeita Panamasta aina yhdeksään Meksikon köyhään osavaltioon ja jonka yhteydessä alkuperäisen intiaaniväestön on paettava tulokkaita ja uutta maankäyttöä tai jonka vaikutuksesta se käytännössä menettää ainakin nykyisen itsemääräämisoikeutensa?

| 4. | Mikäli EU on tahattomasti ollut osallisena tämän aseistetun konfliktin syntymiseen, onko komissio valmis tekemään kaiken tarvittavan poistaakseen kaikki syyt väestön pelkoon ja vihollisuuksien alkamiseen uudelleen? |
| --- | --- |

4.

Mikäli EU on tahattomasti ollut osallisena tämän aseistetun konfliktin syntymiseen, onko komissio valmis tekemään kaiken tarvittavan poistaakseen kaikki syyt väestön pelkoon ja vihollisuuksien alkamiseen uudelleen?

Lähteet:

| — | Indymedia Chiapas: http://chiapas.mediosindependientes.org/ |
| --- | --- |

—

Indymedia Chiapas: http://chiapas.mediosindependientes.org/

| — | http://chiapas.mediosindependientes.org/display.php3?article_id=107209 |
| --- | --- |

—

http://chiapas.mediosindependientes.org/display.php3?article_id=107209

| — | http://www.noticias.nl/globalisering_artikel.php?id=244 |
| --- | --- |

—

http://www.noticias.nl/globalisering_artikel.php?id=244

| — | http://www.proceso.com.mx/noticia.html?nid=21506&cat=1 |
| --- | --- |

—

http://www.proceso.com.mx/noticia.html?nid=21506&cat=1

| — | (http://www.globalinfo.n1/article/articleview/312/1/2/). |
| --- | --- |

—

(http://www.globalinfo.n1/article/articleview/312/1/2/).

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

EU:n ja Meksikon välisen taloudellista kumppanuutta, poliittista yhteensovittamista ja yhteistyötä koskevan sopimuksen 1 artiklassa todetaan, että ”ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa esitettyjen kansanvallan periaatteiden ja perusihmisoikeuksien kunnioittaminen ohjaa osapuolten sisä- ja ulkopolitiikkaa ja on tämän sopimuksen olennainen osa”. Komissio huolehtii aina siitä, että sen toimet ovat tämän artiklan mukaisia.

Komissio on hiljattain allekirjoittanut Meksikon kanssa rahoitussopimuksen Meksikon Chiapasissa toteutettavasta yhtenäisestä ja kestävästä yhteiskunnan kehittämishankkeesta. Hanketta ei ole vielä alettu toteuttaa, mutta sen on määrä alkaa lähikuukausien aikana. EY:n rahoitusosuus on yhteensä 15 miljoonaa euroa ja Meksikon 16 miljoonaa euroa.

Hankkeen edunsaajina ovat 155 000 asukasta 16 mikroalueella, jotka sijaitsevat Lacandona-metsän suojelualueiden ympärillä (eivät sen sisällä). Kohderyhmä koostuu pääasiassa Chiapasin köyhimmästä ja syrjäytyneimmästä alkuperäis- ja maaseutuväestöstä.

Paikalliset tahot ovat antaneet oman panoksensa hankkeen valmisteluun, ja ne osallistuvat jatkossakin hankkeen suunnitteluun ja toteutukseen varsinkin paikallisyhteisöjä edustavien ns. mikroalueneuvostojen (Consejos microregionales) välityksellä.

Hanke ei kuulu Plan Puebla Panama -suunnitelmaan (PPP). Komissio on saanut tietoja siitä, että eräät Etelä-ja Kaakkois-Meksikon paikallisyhteisöt ja -hallitukset ovat pitäneet PPP:tä ylhäältä päin saneltuna hankkeena, jossa paikallisten tahoja mielipiteitä ei ilmeisesti oteta riittävästi huomioon.

Kysymyksessä esitettyihin aiheisiin esitetään seuraavat vastaukset:

| 1. | Komissio on tietoinen kyseisistä lehtiartikkeleista ja katsoo, että kaikki väitteet EU:n osallistumisesta Chiapasin tai maan muun osan väkivallantekoihin ovat täysin perusteettomia. |
| --- | --- |

1.

Komissio on tietoinen kyseisistä lehtiartikkeleista ja katsoo, että kaikki väitteet EU:n osallistumisesta Chiapasin tai maan muun osan väkivallantekoihin ovat täysin perusteettomia.

| 2. | Komission asiana ei ole arvioida, onko EZLN:n ja hallituksen välinen tulitauko päättynyt. Se on kuitenkin saanut sen vaikutelman, että tulitauon tilanteesta olisi harhaanjohtavaa tehdä yleistä johtopäätöstä kyseisten artikkelien perusteella. |
| --- | --- |

2.

Komission asiana ei ole arvioida, onko EZLN:n ja hallituksen välinen tulitauko päättynyt. Se on kuitenkin saanut sen vaikutelman, että tulitauon tilanteesta olisi harhaanjohtavaa tehdä yleistä johtopäätöstä kyseisten artikkelien perusteella.

| 3. | Ei. Ei ole varmastikaan olemassa mitään todisteita siitä, että kyseisen hankkeen rahoitussopimuksen allekirjoittaminen olisi kannustanut ryhtymään kyseiseen iskuun. |
| --- | --- |

3.

Ei. Ei ole varmastikaan olemassa mitään todisteita siitä, että kyseisen hankkeen rahoitussopimuksen allekirjoittaminen olisi kannustanut ryhtymään kyseiseen iskuun.

| 4. | Komissio ei ole tarkoituksella eikä tahattomasti osallistunut kyseiseen iskuun johtaneisiin tapahtumiin. |
| --- | --- |

4.

Komissio ei ole tarkoituksella eikä tahattomasti osallistunut kyseiseen iskuun johtaneisiin tapahtumiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/623 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/623

---

(2004/C 84 E/0696)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0547/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön direktiivin nojalla vuonna 2004 kielletyn verotuksen jatkuminen Saksassa ja tuoton käyttö

| 1. | Onko komissio tietoinen, että Saksassa toimivat yritykset valittavat joutuvansa maksamaan ulkomaisista käyttöluvista lähdeveroa, josta EU:ssa sijaitsevien lähiyhtiöiden tulisi olla vapautettuja 1. tammikuuta 2004 alkaen yhteisön direktiivin nojalla? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että Saksassa toimivat yritykset valittavat joutuvansa maksamaan ulkomaisista käyttöluvista lähdeveroa, josta EU:ssa sijaitsevien lähiyhtiöiden tulisi olla vapautettuja 1. tammikuuta 2004 alkaen yhteisön direktiivin nojalla?

| 2. | Ottaako komissio ehdottamissaan toimenpiteissä huomioon sen, että jäsenvaltioilla on oltava riittävän korkea verotustaso, jos ne haluavat täyttää velvollisuutensa asukkaitaan ja elinympäristön säilyttämistä kohtaan ja joutuvat samalla siirtämään varoja EU:lle ja täyttämään vakaussopimuksen rajoittavat kriteerit? |
| --- | --- |

2.

Ottaako komissio ehdottamissaan toimenpiteissä huomioon sen, että jäsenvaltioilla on oltava riittävän korkea verotustaso, jos ne haluavat täyttää velvollisuutensa asukkaitaan ja elinympäristön säilyttämistä kohtaan ja joutuvat samalla siirtämään varoja EU:lle ja täyttämään vakaussopimuksen rajoittavat kriteerit?

| 3. | Mikä on ollut kuluneina vuosina Saksassa kyseisen veron vuotuinen tuotto, joka vuonna 2004 mahdollisesti tehtävän liittovaltion lakimuutoksen perusteella koituisi yritysten hyväksi? |
| --- | --- |

3.

Mikä on ollut kuluneina vuosina Saksassa kyseisen veron vuotuinen tuotto, joka vuonna 2004 mahdollisesti tehtävän liittovaltion lakimuutoksen perusteella koituisi yritysten hyväksi?

| 4. | Onko Saksan hallituksella oikeus pitää verotusetu, jonka se on saanut siksi, ettei se ole mukauttanut kansallista lainsäädäntöään määräajassa, ja käyttää se esimerkiksi lievittämään ehdottamiaan sosiaalisia, rahoituksellisia ja taloudellisia uudistuksia tai noudattaa sen avulla vuonna 2004 arvioitua paremmin vakaussopimusta? |
| --- | --- |

4.

Onko Saksan hallituksella oikeus pitää verotusetu, jonka se on saanut siksi, ettei se ole mukauttanut kansallista lainsäädäntöään määräajassa, ja käyttää se esimerkiksi lievittämään ehdottamiaan sosiaalisia, rahoituksellisia ja taloudellisia uudistuksia tai noudattaa sen avulla vuonna 2004 arvioitua paremmin vakaussopimusta?

| 5. | Mikäli vastaus 4. kysymykseen on myöntävä, voidaanko tästä johtaa ennakkotapaus, joka vaikuttaa niihin muihin jäsenvaltioihin, jotka ovat tarkistaneet kansallista lainsäädäntöään määräajassa mutta saaneet käyttöönsä hyödyllisen tulonlähteen siirtämällä vuodeksi 2004 tarkoitettua voimaantuloajankohtaa? |
| --- | --- |

5.

Mikäli vastaus 4. kysymykseen on myöntävä, voidaanko tästä johtaa ennakkotapaus, joka vaikuttaa niihin muihin jäsenvaltioihin, jotka ovat tarkistaneet kansallista lainsäädäntöään määräajassa mutta saaneet käyttöönsä hyödyllisen tulonlähteen siirtämällä vuodeksi 2004 tarkoitettua voimaantuloajankohtaa?

Lähde: Financial Times Deutschland/Kompakt, 9.2.2004.

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(26. maaliskuuta 2004)

| 1. | Jäsenvaltioita on kehotettu saattamaan 3. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY (1) täytäntöön paneva lainsäädäntö voimaan 1. tammikuuta 2003 mennessä. Direktiivien tavoitteena on lähdeveron poistaminen lähiyhtiöiden välisiltä korko- ja rojaltimaksuilta. Jäsenvaltiot ovat velvollisia saattamaan komission tiedoksi kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa varten antamansa kansallisen lainsäädännön säännökset. Komissio ei ole vielä saanut kyseistä ilmoitusta Saksalta. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioita on kehotettu saattamaan 3. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY (1) täytäntöön paneva lainsäädäntö voimaan 1. tammikuuta 2003 mennessä. Direktiivien tavoitteena on lähdeveron poistaminen lähiyhtiöiden välisiltä korko- ja rojaltimaksuilta. Jäsenvaltiot ovat velvollisia saattamaan komission tiedoksi kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa varten antamansa kansallisen lainsäädännön säännökset. Komissio ei ole vielä saanut kyseistä ilmoitusta Saksalta.

| 2. | Talousarvioon kohdistuvat vaikutukset otetaan huomioon keskusteluissa, joita käydään ennen direktiivin antamista. Niitä ei voida käyttää täytäntöönpanon puutteellisuuden perusteena enää sen jälkeen, kun direktiivi on annettu. |
| --- | --- |

2.

Talousarvioon kohdistuvat vaikutukset otetaan huomioon keskusteluissa, joita käydään ennen direktiivin antamista. Niitä ei voida käyttää täytäntöönpanon puutteellisuuden perusteena enää sen jälkeen, kun direktiivi on annettu.

| 3. | Komissiolla ei ole asiasta yksityiskohtaista tietoa. |
| --- | --- |

3.

Komissiolla ei ole asiasta yksityiskohtaista tietoa.

| 4. | Kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaan yritysten tulisi voida periä takaisinkaikki lähdeverot, joita Saksan viranomaiset ovat kantaneet direktiivin vastaisesti. Kaikki kyseisistä veroista saatavat tulot, joita veronmaksajat eivät riitauta, päätyvät yleiseen talousarvioon. |
| --- | --- |

4.

Kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaan yritysten tulisi voida periä takaisinkaikki lähdeverot, joita Saksan viranomaiset ovat kantaneet direktiivin vastaisesti. Kaikki kyseisistä veroista saatavat tulot, joita veronmaksajat eivät riitauta, päätyvät yleiseen talousarvioon.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2003/49/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2003, eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (EUVL L 157, 26.6.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/624 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/624

---

(2004/C 84 E/0697)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0549/04

esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle

(19. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa

Rikkovatko EU:n jäsenvaltiot tai palveluntarjoajat sellaisia eurooppalaisia säännöksiä, jotka koskevat yksilönvapauksia, tasavertaista kohtelua rodusta tai uskonnosta riippumatta tai uskonnonvapautta ja joista säädetään seuraavissa asiakirjoissa:

| — | Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja/tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja aivan erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa sekä EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa |
| --- | --- |

—

Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja/tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja aivan erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa sekä EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa

| — | yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetussa direktiivissä 2000/78/EY (1) |
| --- | --- |

—

yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetussa direktiivissä 2000/78/EY (1)

| — | Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja erityisesti sen 9 ja 10 artiklassa |
| --- | --- |

—

Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja erityisesti sen 9 ja 10 artiklassa

| — | Euroopan perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 10 ja 11 artiklassa |
| --- | --- |

—

Euroopan perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 10 ja 11 artiklassa

jos hallitukset kieltävät opiskelijoilta tai työntekijöiltä sellaisten uskonnollisten tai kulttuuristen tunnusmerkkien kuin islamilaisten huivin, juutalaisten kipa-päähineen, sikhien turbaanin tai kristittyjen ristin käytön, tai jos palvelun tarjoajat syrjivät kyseisiä tunnusmerkkejä käyttäviä henkilöitä?

Jos vastaus kysymykseen on edes osaksi myöntävä, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä Euroopan unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio seuraa tilannetta ja on pyytänyt jäsenvaltioita tiedottamaan kysymykseen liittyvistä tietyistä kehityspiirteistä.

Neuvoston direktiivissä 2000/78/EY (2), annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, määritellään yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet ja kielletään syrjintä iän, vammaisuuden, uskonnon tai vakaumuksen ja sukupuolisen suuntautumisen perusteella. Direktiiviin sisältyy periaate mahdollisuuksista työhön ja ammatilliseen koulutukseen. Sitä ei sovelleta ensimmäisen tai toisen asteen koulutukseen eikä tavaroiden tai palvelujen toimittamiseen. Jäsenvaltioiden oli saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään 2. joulukuuta 2003 mennessä.

Se, todetaanko toimenpiteiden uskonnollisten tunnusmerkkien kieltämiseksi olevan lainvastaista syrjintää direktiivin 2000/78/EY mukaan, riippuu asiaan liittyvän lainsäädännön konkreettisista ehdoista ja perusteluista, joita kyseiset jäsenvaltiot esittävät direktiivin vaatimusten mukaisesti.

Direktiivin 2000/78/EY 4 artiklassa kuitenkin säädetään, että erilainen kohtelu, joka perustuu johonkin luetelluista seikoista liittyvään ominaisuuteen, ei välttämättä ole syrjintää, jos ”tiettyjen työtehtävien luonteen tai niiden yhteyksien vuoksi, joissa tehtävät suoritetaan, kyseinen ominaisuus on todellinen ja ratkaiseva työhön liittyvä vaatimus, edellyttäen, että tavoite on oikeutettu ja että vaatimus on oikeasuhteinen”. Vastaavanlaisesti 2 artiklan b kohdan i alakohdassa annetaan mahdollinen oikeutus epäsuoraan syrjimiseen tilanteissa, joissa ”kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on puolueettomasti perusteltavissa oleva oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia”.

Direktiivissä 2000/78/EY myös säädetään erityisesti, ettei se ”vaikuta sellaisiin kansallisessa lainsäädännössä säädettyihin toimenpiteisiin, jotka demokraattisessa yhteiskunnassa ovat tarpeen ... muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi”(2 artiklan 5 kohta). Jäsenvaltio voi vedota ainoastaan tähän argumenttiin, jos sillä on kansallisessa lainsäädännössään määriteltyjä rajoituksia.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/625 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/625

---

(2004/C 84 E/0698)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0550/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(19. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan komission maksamat konsulttipalkkiot ääri-islamilaiselle ideologille Tariq Ramadanille

Lehtitietojen mukaan:

| — | Muslimi-ideologi Tariq Ramadan, joka on Sveitsin kansalainen, olisi toiminut Euroopan komission konsulttina. |
| --- | --- |

—

Muslimi-ideologi Tariq Ramadan, joka on Sveitsin kansalainen, olisi toiminut Euroopan komission konsulttina.

| — | Tariq Ramadan on ääri-islamilaisuuden pääideologi, ja hänellä on myös perheensä puolesta tiiviit siteet tähän aatesuuntaukseen, sillä hän on Egyptin muslimiveljien järjestön perustajan Hassan al-Bannan pojanpoika. Kyseinen järjestö on islaminuskoisten fundamentalistien perustajajärjestö maailmassa. |
| --- | --- |

—

Tariq Ramadan on ääri-islamilaisuuden pääideologi, ja hänellä on myös perheensä puolesta tiiviit siteet tähän aatesuuntaukseen, sillä hän on Egyptin muslimiveljien järjestön perustajan Hassan al-Bannan pojanpoika. Kyseinen järjestö on islaminuskoisten fundamentalistien perustajajärjestö maailmassa.

| — | Vuonna 1995 Ranskan sisäministeriö ilmoitti, että Ramadan on ”persona non grata”, jota ei toivota Ranskan alueelle. Lisäksi vaikuttaa siltä, että hänellä on ollut sitä seuranneina vuosina suhteita Euroopassa toimiviin Al-Qaida-järjestön haaroihin. |
| --- | --- |

—

Vuonna 1995 Ranskan sisäministeriö ilmoitti, että Ramadan on ”persona non grata”, jota ei toivota Ranskan alueelle. Lisäksi vaikuttaa siltä, että hänellä on ollut sitä seuranneina vuosina suhteita Euroopassa toimiviin Al-Qaida-järjestön haaroihin.

| 1. | Missä ominaisuudessa Tariq Ramadan on otettu Euroopan komission konsultiksi, millainen ja kuinka pitkä sopimus hänellä on ollut ja mikä on ollut hänen kuukausipalkkionsa? |
| --- | --- |

1.

Missä ominaisuudessa Tariq Ramadan on otettu Euroopan komission konsultiksi, millainen ja kuinka pitkä sopimus hänellä on ollut ja mikä on ollut hänen kuukausipalkkionsa?

| 2. | Eikö komissio aio irtisanoa sopimusta, jotta Euroopan veronmaksajat eivät joutuisi maksamaan ruhtinaallisia palkkioita vaaralliselle Euroopan-vastaiselle ja länsivastaiselle äärimuslimiteoreetikolle? |
| --- | --- |

2.

Eikö komissio aio irtisanoa sopimusta, jotta Euroopan veronmaksajat eivät joutuisi maksamaan ruhtinaallisia palkkioita vaaralliselle Euroopan-vastaiselle ja länsivastaiselle äärimuslimiteoreetikolle?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tämän peräämät tiedot on jo annettu komission vastauksissa Mogens Camren kirjalliseen kysymykseen E-2494/02 (1) ja Maurizio Turcon kirjalliseen kysymykseen P-2600/03 (2).

| 1. | Komissio haluaa kuitenkin toistaa, että professori Tariq Ramadan ei työskentele eikä ole koskaan työskennellyt Euroopan komission konsulttina. Ramadan kuului Euro—Välimeri-alueen kansojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun asiantuntijatyöryhmään, ja työryhmän muiden asiantuntijoiden tavoin hänelle korvattiin ainoastaan matka- ja majoituskustannukset niiden työryhmän kokousten osalta, joihin hän osallistui.
  Siten komission maksamat korvaukset olivat hyvin rajallisia ja vastasivat tasoltaan komission järjestämiin asiantuntijatyöryhmätapaamisiin liittyvien osallistumiskustannusten tavanomaisia korvauksia. |
| --- | --- |

1.

Komissio haluaa kuitenkin toistaa, että professori Tariq Ramadan ei työskentele eikä ole koskaan työskennellyt Euroopan komission konsulttina. Ramadan kuului Euro—Välimeri-alueen kansojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun asiantuntijatyöryhmään, ja työryhmän muiden asiantuntijoiden tavoin hänelle korvattiin ainoastaan matka- ja majoituskustannukset niiden työryhmän kokousten osalta, joihin hän osallistui.

Siten komission maksamat korvaukset olivat hyvin rajallisia ja vastasivat tasoltaan komission järjestämiin asiantuntijatyöryhmätapaamisiin liittyvien osallistumiskustannusten tavanomaisia korvauksia.

| 2. | Niin ollen komissiolla ei sen enempää professori Ramadanin kuin muidenkaan työryhmän jäsenten osalta ole tarvetta irtisanoa sellaista sopimusta, jota ei koskaan ole ollutkaan.
  Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kyseisen korkean tason työryhmän kokoonpanon oli tarkoitus kuvastaa kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien haasteiden moninaisuutta unionin sisällä ja Välimeren alueella. Komissio aikoo jatkossakin toimia saman periaatteen mukaan, sillä komissio on vakuuttunut siitä, että näkemyserot ovat tärkeä osa tilanteenmääritystä, joka on suoritettava kaikkien Euroopan unionin sekä jäsenvaltioiden yhteistä etua ajavien toimien yhteydessä.
  Lisäksi komissio painottaa, että korkean tason työryhmä työskenteli unionin periaatteita ja vuoropuhelun vaatimuksia kunnioittaen. Kaikki työryhmän jäsenet mukautuivat poikkeuksetta ja rajoituksitta näihin vaatimuksiin hyväksymällä ja allekirjoittamalla raportin, joka selvästi perustuu toisten kunnioittamisen, kaikki tasot kattavan tasa-arvon, ehdottoman ja rajoittamattoman omantunnonvapauden, solidaarisuuden sekä keskinäisen tuntemuksen periaatteisiin. |
| --- | --- |

2.

Niin ollen komissiolla ei sen enempää professori Ramadanin kuin muidenkaan työryhmän jäsenten osalta ole tarvetta irtisanoa sellaista sopimusta, jota ei koskaan ole ollutkaan.

Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kyseisen korkean tason työryhmän kokoonpanon oli tarkoitus kuvastaa kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien haasteiden moninaisuutta unionin sisällä ja Välimeren alueella. Komissio aikoo jatkossakin toimia saman periaatteen mukaan, sillä komissio on vakuuttunut siitä, että näkemyserot ovat tärkeä osa tilanteenmääritystä, joka on suoritettava kaikkien Euroopan unionin sekä jäsenvaltioiden yhteistä etua ajavien toimien yhteydessä.

Lisäksi komissio painottaa, että korkean tason työryhmä työskenteli unionin periaatteita ja vuoropuhelun vaatimuksia kunnioittaen. Kaikki työryhmän jäsenet mukautuivat poikkeuksetta ja rajoituksitta näihin vaatimuksiin hyväksymällä ja allekirjoittamalla raportin, joka selvästi perustuu toisten kunnioittamisen, kaikki tasot kattavan tasa-arvon, ehdottoman ja rajoittamattoman omantunnonvapauden, solidaarisuuden sekä keskinäisen tuntemuksen periaatteisiin.

---

(1)  EUVL C 155 E, 3.7.2003.

(2)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 117.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/626 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/626

---

(2004/C 84 E/0699)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0551/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin soveltaminen Irlannissa

Millaisen vastauksen komissio on saanut Irlannin hallitukselta perusteltuun lausuntoonsa, jonka se lähetti Irlannille heinäkuussa 2003, kuten ilmoitettiin komission lehdistötiedotteessa IP/03/1070? Lausunnon mukaan Irlannin lainsäädännössä ei oteta riittävästi huomioon herkkiä alueita tai pienten yksittäisten projektien kerrannaisvaikutuksia, jos projekteilla on yhdessä tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY (2), tarkoitettuja merkittäviä ympäristövaikutuksia.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tämän asian suhteen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2004)

Tapaus, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, liittyy komission päätökseen nostaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Irlantia vastaan kanne tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1 l/EY, laiminlyömisestä. Yksi komissiota huolestuttaneista seikoista oli Irlannin viranomaisten tapa soveltaa niitä Irlannin lainsäädännön säännöksiä, joissa sallitaan sellaistenkin direktiivin liitteeseen II kuuluvien hankkeiden ympäristövaikutusten arviointi, jotka alittavat Irlannin lainsäädännössä vahvistetut pakollista ympäristövaikutusten arviointia vaativat raja-arvot. Nämä säännökset raja-arvot alittavien hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista ovat tärkeitä, koska niillä varmistetaan, että viranomaiset kiinnittävät riittävästi huomiota myös sellaisiin pienempiin hankkeisiin, jotka voivat vaikuttaa herkkiin luonnonalueisiin tai jotka muihin hankkeisiin yhdistettyinä voivat aiheuttaa merkittäviä ympäristövaikutuksia. Komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että näiden säännösten täytäntöönpanemiseksi toteutetut hallinnolliset järjestelyt olivat riittäviä. Tästä voi olla seurauksena se, että ympäristöllisesti merkittäviä, raja-arvot alittavia hankkeita saatettaisiin hyväksyä ilman edeltävää ympäristövaikutusten arviointia. Irlannin viranomaiset lähettivät syyskuussa 2003 komissiolle asiaa koskevien Irlannin lainsäädännön säännösten soveltamisesta antamansa uudet hallinnolliset ohjeet. Ohjeet julkaistiin elokuussa 2003 (3). Voidakseen tutkia ne komissio päätti lykätä päätöstään kanteen nostamisesta Irlantia vastaan. Komissio tekee asiasta uuden päätöksen vuoden 2004 kuluessa.

---

(1)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(3)  ”Environmental Impact Assessment (EIA) Guidance for Consent Authorities regarding Sub-threshold Development”, Department of the Environment, Heritage and Local Government, elokuu 2003, ISBN 0-7557-1657-4.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/626 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/626

---

(2004/C 84 E/0700)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0552/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Oikeus kollektiivisiin toimiin

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5-TA(2003)0369) 7 kohdan e alakohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota määrittelemään oikeus kollektiivisiin toimiin ja erityisesti lakko-oikeus yhteisön tasolla?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/627 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/627

---

(2004/C 84 E/0701)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0553/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Raskaana olevia työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistaminen

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5_TA(2003)0369) 7 kohdan g alakohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota esittämään ehdotuksia toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun direktiivin 92/85/ETY (1) muuttamiseksi käyttäen ohjenuorana varsinkin äitiysloman pituuden suhteen Euroopan parlamentin 6. heinäkuuta 2000 antamaa päätöslauselmaa (A5_0155/2000) (2)?

---

(1)  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

(2)  EYVL C 121, 24.4.2001, s. 473.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/627 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/627

---

(2004/C 84 E/0702)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0554/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Palkallinen isyysloma

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5_TA(2003)0369) 10 kohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota esittämään perustamissopimuksen 141 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdotus direktiiviksi palkallisesta isyyslomasta?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/627 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/627

---

(2004/C 84 E/0703)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0555/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Lukutaidottomuus ja sosiaalinen syrjäytyminen

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5_TA(2003)0369) 7 kohdan m alakohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota laatimaan lukutaidottomuutta ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva vihreä kirja?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/627 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/627

---

(2004/C 84 E/0704)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0556/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kriteerien määritteleminen vammaisuuden tunnustamiselle

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5_TA(2003)0369) 7 kohdan h alakohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota määrittelemään kriteerit vammaisuuden tunnustamiselle ja hyväksymään tuki- ja liikuntaelinten sairauksien tehokasta ehkäisemistä työpaikalla koskeva toimintasuunnitelma?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/628 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/628

---

(2004/C 84 E/0705)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0557/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivi uusimuotoisten työsuhteiden sosiaaliturvasta

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5_TA(2003)0369) 7 kohdan f alakohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota laatimaan direktiivi uusimuotoisten työsuhteiden sosiaaliturvasta?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/628 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/628

---

(2004/C 84 E/0706)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0558/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Direktiivi yksittäisten työntekijöiden irtisanomisista

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin 3. syyskuuta 2003 sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta antaman päätöslauselman (P5_TA(2003)0369) 7 kohdan d alakohdan johdosta, jossa kehotettiin komissiota laatimaan direktiivi yksittäisten työntekijöiden irtisanomisista?

Stavros Dimasin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0552/04, E-0553/04, E-0554/04, E-0555/04, E-0556/04, E-0557/04 ja E-0558/04

(19. huhtikuuta 2004)

Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma sisältää ohjeet työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla vuosina 2000—2005 toteutettaville toimille. Toimintaohjelma perustuu komission tiedonantoon (1) ja poliittisiin suuntaviivoihin, jotka Nizzan Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2000.

Parlamentin pyynnöstä komissio esittää vuosittain tulostaulukon, joka antaa yleiskatsauksen saavutuksista ja kuvastaa toimintaohjelman täytäntöönpanon tilaa. Tulostaulukon avulla voidaan seurata tarkkaan eri aloitteita ja lisätä poliittisten toimien avoimuutta.

Parlamentti kehotti komissiota 3. syykuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa (P5_TA(2003)0369) valmistelemaan aloitteita useilla aloilla. Komissio on tällä välin käsitellyt niistä monia.

Komission kanta arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomiin kysymyksiin esitetään jäljempänä.

| — | Parlamentti pyysi, että yhteisön tasolla määriteltäisiin oikeus ryhtyä kollektiivisiin toimiin, erityisesti lakko-oikeus. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa mieliin EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan 6 kohdan, jonka mukaan kyseisen artiklan määräyksiä ei sovelleta lakko-oikeuteen. |
| --- | --- |

—

Parlamentti pyysi, että yhteisön tasolla määriteltäisiin oikeus ryhtyä kollektiivisiin toimiin, erityisesti lakko-oikeus. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa mieliin EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan 6 kohdan, jonka mukaan kyseisen artiklan määräyksiä ei sovelleta lakko-oikeuteen.

| — | Lisäksi parlamentti pyysi, että yksittäisistä irtisanomisista laadittaisiin direktiiviehdotus. Sosiaaliseen toimintaohjelmaan sisältyy jo vaatimus yksittäisiä irtisanomisia koskevan tutkimuksen käynnistämisestä vuonna 2004. Komissio valmistelee parhaillaan tällaisen vertailevan tutkimuksen käynnistämistä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi parlamentti pyysi, että yksittäisistä irtisanomisista laadittaisiin direktiiviehdotus. Sosiaaliseen toimintaohjelmaan sisältyy jo vaatimus yksittäisiä irtisanomisia koskevan tutkimuksen käynnistämisestä vuonna 2004. Komissio valmistelee parhaillaan tällaisen vertailevan tutkimuksen käynnistämistä.

| — | Komissio ei aio esittää ehdotusta raskaana olevia työntekijöitä koskevan direktiivin (2) tarkistamiseksi äitiysloman keston osalta. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää pidemmistä äitiyslomista, sillä direktiivissä vahvistetaan ainoastaan vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

—

Komissio ei aio esittää ehdotusta raskaana olevia työntekijöitä koskevan direktiivin (2) tarkistamiseksi äitiysloman keston osalta. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää pidemmistä äitiyslomista, sillä direktiivissä vahvistetaan ainoastaan vähimmäisvaatimukset.

| — | Isyyslomasta säädetään direktiivissä 2002/73/EY (3) (jolla muutetaan miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamista koskevaa direktiiviä 76/207/ETY). Direktiivin johdanto-osan 13 kappaleessa muistutetaan mieliin 29. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma, jossa kannustetaan jäsenvaltioita tarkastelemaan, miten niiden oikeusjärjestyksissä voitaisiin taata työssä käyville miehille henkilökohtainen isyysloma, jota ei voida siirtää toiselle, miesten menettämättä työhön liittyviä oikeuksiaan. Päätöslauselmassa korostetaan, että jäsenvaltiot itse päättävät, myöntävätkö ne tällaisen oikeuden, ja ne myös määrittävät kaikki ehdot, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, irtisanomista tai työhönpaluuta lukuun ottamatta. Direktiivillä 2002/73/EY direktiiviin 76/207/ETY sisällytetyssä 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että direktiivi ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta tunnustaa erillinen oikeus isyysvapaaseen ja/tai adoptiovapaaseen. Komissio ei aio tässä vaiheessa esittää uusia ehdotuksia tämän alan osalta. |
| --- | --- |

—

Isyyslomasta säädetään direktiivissä 2002/73/EY (3) (jolla muutetaan miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamista koskevaa direktiiviä 76/207/ETY). Direktiivin johdanto-osan 13 kappaleessa muistutetaan mieliin 29. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma, jossa kannustetaan jäsenvaltioita tarkastelemaan, miten niiden oikeusjärjestyksissä voitaisiin taata työssä käyville miehille henkilökohtainen isyysloma, jota ei voida siirtää toiselle, miesten menettämättä työhön liittyviä oikeuksiaan. Päätöslauselmassa korostetaan, että jäsenvaltiot itse päättävät, myöntävätkö ne tällaisen oikeuden, ja ne myös määrittävät kaikki ehdot, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, irtisanomista tai työhönpaluuta lukuun ottamatta. Direktiivillä 2002/73/EY direktiiviin 76/207/ETY sisällytetyssä 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että direktiivi ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta tunnustaa erillinen oikeus isyysvapaaseen ja/tai adoptiovapaaseen. Komissio ei aio tässä vaiheessa esittää uusia ehdotuksia tämän alan osalta.

| — | Komissio on sisällyttänyt lukutaidottomuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisen koulutusta koskevaan toimintasuunnitelmaansa ja sosiaalisen osallistamisen prosessiin. Käytettävissä on suuri määrä tutkimustuloksia, ja ensisijaisena tavoitteena on muuntaa ne saatavilla olevien välineiden avulla konkreettisiksi poliittisiksi toimiksi. |
| --- | --- |

—

Komissio on sisällyttänyt lukutaidottomuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisen koulutusta koskevaan toimintasuunnitelmaansa ja sosiaalisen osallistamisen prosessiin. Käytettävissä on suuri määrä tutkimustuloksia, ja ensisijaisena tavoitteena on muuntaa ne saatavilla olevien välineiden avulla konkreettisiksi poliittisiksi toimiksi.

| — | Lisäksi parlamentti pyysi, että uusia työmuotoja koskevasta sosiaalisesta suojelusta laadittaisiin direktiivi. Komissio haluaa korostaa, että tätä aihetta käsitellään sosiaalisen suojelun alan avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. Näin myös edistetään osaltaan osa-aikatyödirektiivin (4) ja määräaikaista työtä koskevan direktiivin (5) seurantaa. Molemmat näistä direktiiveistä perustuvat työmarkkinaosapuolten sopimuksiin, joissa korostetaan, että sellaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien kehittäminen, jotka pystyvät mukautumaan uusiin työmuotoihin ja tarjoamaan asianmukaista suojelua tällaista työtä tekeville ihmisille, kuuluu jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

—

Lisäksi parlamentti pyysi, että uusia työmuotoja koskevasta sosiaalisesta suojelusta laadittaisiin direktiivi. Komissio haluaa korostaa, että tätä aihetta käsitellään sosiaalisen suojelun alan avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. Näin myös edistetään osaltaan osa-aikatyödirektiivin (4) ja määräaikaista työtä koskevan direktiivin (5) seurantaa. Molemmat näistä direktiiveistä perustuvat työmarkkinaosapuolten sopimuksiin, joissa korostetaan, että sellaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien kehittäminen, jotka pystyvät mukautumaan uusiin työmuotoihin ja tarjoamaan asianmukaista suojelua tällaista työtä tekeville ihmisille, kuuluu jäsenvaltioille.

| — | Mitä tulee työperäisiin lihas- ja selkärankavammoihin, komissio on sisällyttänyt uusien ammattiriskien ehkäisemisen ensisijaiseksi tavoitteeksi yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiaan vuosiksi 2002—2006. Erityistoimia lihas- ja selkärankavammojen ehkäisemiseksi aiotaan käynnistää vuonna 2004. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee työperäisiin lihas- ja selkärankavammoihin, komissio on sisällyttänyt uusien ammattiriskien ehkäisemisen ensisijaiseksi tavoitteeksi yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiaan vuosiksi 2002—2006. Erityistoimia lihas- ja selkärankavammojen ehkäisemiseksi aiotaan käynnistää vuonna 2004.

---

(1)  KOM(2000)379.

(2)  Toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 19 päivänä lokakuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/85/ETY (EYVL L 348, 28.11.1992).

(3)  Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta 23 päivänä syyskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/73/EY (EYVL L 269, 5.10.2002).

(4)  Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/81/EY (EYVL C 14, 20.1.1998).

(5)  Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28 päivänä kesäkuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/70/EY (EYVL L 175, 10.7.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/629 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/629

---

(2004/C 84 E/0707)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0566/04

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Musiikkisensuuri Kiinassa

Komissio on ilmeisesti valmis lisäämään kulttuuriyhteistyötä Kiinan kansantasavallan kanssa kulttuurin moninaisuutta edistävän kansainvälisen välineen perustamiseen tähtäävien Unescon yleiskokouksessa käytävien neuvottelujen yhteydessä, kuten komission jäsen Reding totesi Pretsin mietinnöstä käydyn keskustelun aikana tammikuussa 2004 Strasbourgissa.

Nyt näyttää siltä, että rocktähti David Bowien konsertti Hongkongissa (Exhibition and Entertainment Centre) ensi kuussa on uhattuna, koska hänen rumpalillaan on yhteyksiä Falun Gong -liikkeeseen.

Hongkongin Falun Gong -yhdistyksen tiedottaja on ilmoittanut luottavansa siihen, että Hongkongin viranomaiset sallivat vielä ilmaisunvapauden, mutta Hongkongin siirtolaisista vastaavat viranomaiset ovat kieltäytyneet kommentoimasta huhuja eivätkä ole vielä vahvistaneet lupaa.

| 1. | Mitä tietoa komissiolla on tästä asiasta? |
| --- | --- |

1.

Mitä tietoa komissiolla on tästä asiasta?

| 2. | Miten komissio aikoo lähestyä Kiinan viranomaisia varmistaakseen, että Bowien taiteellinen toiminta ei joudu kärsimään samanlaisesta poliittisesta sensuurista kuin mistä Falun Gong -liike kärsii? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio aikoo lähestyä Kiinan viranomaisia varmistaakseen, että Bowien taiteellinen toiminta ei joudu kärsimään samanlaisesta poliittisesta sensuurista kuin mistä Falun Gong -liike kärsii?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Konsertti, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, pidettiin Hong Kongissa 14. maaliskuuta 2004. Sterling Campbell, joka on David Bowien rumpali, osallistui konserttiin tavanomaiseen tapaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/630 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/630

---

(2004/C 84 E/0708)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0570/04

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission virkamiesten virkavapaat

Kirjalliseen kysymykseen E-3061/02 (1) antamassaan vastauksessa komissio ilmoitti, että 10. joulukuuta 2002 henkilökohtaisella vapaalla olevia virkamiehiä oli 566. Kun tilannetta tutkittiin tarkemmin 400 virkamiehen osalta, kävi ilmi, että noin 10 prosenttia virkavapaalla olleista virkamiehistä hoiti lomallaan muita työtehtäviä.

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon henkilökohtaisista syistä virkavapaata ottaneita virkamiehiä oli vuoden 2003 lopussa ja kuinka moni heistä hoiti muita työtehtäviä? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon henkilökohtaisista syistä virkavapaata ottaneita virkamiehiä oli vuoden 2003 lopussa ja kuinka moni heistä hoiti muita työtehtäviä?

| 2. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt estääkseen eturistiriidan syntymisen siitä, että Euroopan unionin virkamiehet hoitavat virkavapaalla ollessaan muita työtehtäviä? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt estääkseen eturistiriidan syntymisen siitä, että Euroopan unionin virkamiehet hoitavat virkavapaalla ollessaan muita työtehtäviä?

| 3. | Onko Agence Europe -tietotoimiston 30. syyskuuta 2002 julkaisemassa uutisessa mainittu GPlus Europe -yhtiö vetäytynyt lopullisesti ASCII-konsortion yhteydessä tehdystä sopimuksesta vai osallistuuko se jollain tavalla sopimuksen toteuttamiseen? |
| --- | --- |

3.

Onko Agence Europe -tietotoimiston 30. syyskuuta 2002 julkaisemassa uutisessa mainittu GPlus Europe -yhtiö vetäytynyt lopullisesti ASCII-konsortion yhteydessä tehdystä sopimuksesta vai osallistuuko se jollain tavalla sopimuksen toteuttamiseen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

| 1. | Virkavapaalla oli henkilökohtaisista syistä 532 virkamiestä 31. joulukuuta 2003. Näistä 18 prosenttia ilmoitti virkavapauden syyksi muiden työtehtävien hoitamisen. Olisi huomattava, että jos asianomainen lupa myönnetään, virkamies on henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapautta koskevien määräysten mukaisesti oikeutettu hoitamaan muita työtehtäviä. Oman ammattikokemuksen laajentaminen saattaa hyvinkin olla virkamiehen oman edun mukaista. |
| --- | --- |

1.

Virkavapaalla oli henkilökohtaisista syistä 532 virkamiestä 31. joulukuuta 2003. Näistä 18 prosenttia ilmoitti virkavapauden syyksi muiden työtehtävien hoitamisen. Olisi huomattava, että jos asianomainen lupa myönnetään, virkamies on henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapautta koskevien määräysten mukaisesti oikeutettu hoitamaan muita työtehtäviä. Oman ammattikokemuksen laajentaminen saattaa hyvinkin olla virkamiehen oman edun mukaista.

| 2. | Kuten komissio ilmoitti parlamentin jäsenen kysymykseen E-3061/02 antamassaan vastauksessa, henkilökohtaisista syistä virkavapaalla oleviin virkamiehiin sovelletaan henkilöstösääntöjen 12 artiklaa. Kyseisen säännöksen mukaan virkamiehen on haettava lupaa viranhoitoonsa kuulumattomien tehtävien hoitamiseen. Lupaa ei myönnetä tai siihen voidaan kytkeä ehtoja, jos kyseistä toimintaa pidetään sellaisena, että se olisi ”haitaksi yhteisöjen toiminnalle”. Komissio pitää eturistiriitaa ”yhteisölle haitallisena” ja toteuttaa tällaisessa tapauksessa asianomaiset toimet ristiriitojen estämiseksi. Henkilöstösääntöjen 17 artiklassa kielletään virkamiehiä, olivatpa he virkavapaalla tai eivät, antamasta asiaankuulumattomille henkilöille ”vielä julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja”. Yksityisellä sektorilla työskentelevän virkamiehen, joka käyttää hyväkseen tällaisia salassa pidettäviä tietoja, katsottaisiin rikkovan tätä velvoitetta. Tällöin häneen voitaisiin soveltaa kurinpitomenettelyä.
  Vuoteen 2003 asti viranhoitoon kuulumattomien työtehtävien tutkiminen kuului virkamiehen palkkaluokasta riippuen joko sille pääosastolle, jossa kyseinen virkamies työskenteli, tai henkilöstön ja hallinnon pääosastolle. Valvonnan tehostamiseksi komissio otti vuonna 2003 käyttöön menettelyn, johon osallistuvat molemmat pääosastot. Henkilöstön ja hallinnon pääosaston verkkosivut avattiin 15. joulukuuta 2003 Intranetissä. Niiden tarkoituksena on helpottaa henkilökohtaisista syistä haettavaan virkavapauteen liittyvien tietojen saamista. Lisäksi hakulomakkeita on muutettu, jotta virkamiehen hakemus on helpompi analysoida.
  Komissio valmistelee parhaillaan asiaa koskevia uusia päätöksiä 1. toukokuuta 2004 voimaan tulevien henkilöstösääntöjen muutosten perusteella. |
| --- | --- |

2.

Kuten komissio ilmoitti parlamentin jäsenen kysymykseen E-3061/02 antamassaan vastauksessa, henkilökohtaisista syistä virkavapaalla oleviin virkamiehiin sovelletaan henkilöstösääntöjen 12 artiklaa. Kyseisen säännöksen mukaan virkamiehen on haettava lupaa viranhoitoonsa kuulumattomien tehtävien hoitamiseen. Lupaa ei myönnetä tai siihen voidaan kytkeä ehtoja, jos kyseistä toimintaa pidetään sellaisena, että se olisi ”haitaksi yhteisöjen toiminnalle”. Komissio pitää eturistiriitaa ”yhteisölle haitallisena” ja toteuttaa tällaisessa tapauksessa asianomaiset toimet ristiriitojen estämiseksi. Henkilöstösääntöjen 17 artiklassa kielletään virkamiehiä, olivatpa he virkavapaalla tai eivät, antamasta asiaankuulumattomille henkilöille ”vielä julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja”. Yksityisellä sektorilla työskentelevän virkamiehen, joka käyttää hyväkseen tällaisia salassa pidettäviä tietoja, katsottaisiin rikkovan tätä velvoitetta. Tällöin häneen voitaisiin soveltaa kurinpitomenettelyä.

Vuoteen 2003 asti viranhoitoon kuulumattomien työtehtävien tutkiminen kuului virkamiehen palkkaluokasta riippuen joko sille pääosastolle, jossa kyseinen virkamies työskenteli, tai henkilöstön ja hallinnon pääosastolle. Valvonnan tehostamiseksi komissio otti vuonna 2003 käyttöön menettelyn, johon osallistuvat molemmat pääosastot. Henkilöstön ja hallinnon pääosaston verkkosivut avattiin 15. joulukuuta 2003 Intranetissä. Niiden tarkoituksena on helpottaa henkilökohtaisista syistä haettavaan virkavapauteen liittyvien tietojen saamista. Lisäksi hakulomakkeita on muutettu, jotta virkamiehen hakemus on helpompi analysoida.

Komissio valmistelee parhaillaan asiaa koskevia uusia päätöksiä 1. toukokuuta 2004 voimaan tulevien henkilöstösääntöjen muutosten perusteella.

| 3. | Koska ASCII:n alihankkijana toimivassa yrityksessä G—Plus työskentelee yksi henkilökohtaisista syistä virkavapaalla oleva virkamies, sopimuksen soveltaminen keskeytettiin 27. syyskuuta 2002, jotta asia voitaisiin tutkia syntyneiden ongelmien valossa.
  G-Plus ilmoitti komissiolle 9. lokakuuta 2002, että se on päättänyt vetäytyä ASCII:n puitesopimuksen täytäntöönpanoa varten muodostamasta konsortiosta. Tämän jälkeen komissio aloitti jälleen ASCII:n kanssa tehdyn sopimuksen soveltamisen. |
| --- | --- |

3.

Koska ASCII:n alihankkijana toimivassa yrityksessä G—Plus työskentelee yksi henkilökohtaisista syistä virkavapaalla oleva virkamies, sopimuksen soveltaminen keskeytettiin 27. syyskuuta 2002, jotta asia voitaisiin tutkia syntyneiden ongelmien valossa.

G-Plus ilmoitti komissiolle 9. lokakuuta 2002, että se on päättänyt vetäytyä ASCII:n puitesopimuksen täytäntöönpanoa varten muodostamasta konsortiosta. Tämän jälkeen komissio aloitti jälleen ASCII:n kanssa tehdyn sopimuksen soveltamisen.

---

(1)  EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 83.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/631 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/631

---

(2004/C 84 E/0709)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0576/04

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Romano Prodin vaalitoiminta

Neljä vasemmistopuoluetta osallistuu Italiassa Euroopan parlamentin vaaleihin ”Lista Prodi” -nimisenä ryhmänä. Komission puheenjohtaja ei kuulema itse aio olla ehdokkaana kyseisellä luettelolla, mutta hän aikoo kuitenkin osallistua aktiivisesti vaalikampanjaan. Lehtitietojen mukaan hän on jopa mukana valitsemassa ehdokkaita ja olisikin epäjohdonmukaista, jos komission puheenjohtaja ei osallistuisi tiiviisti nimeänsä kantavan vaaliluettelon kampanjointiin.

Komission puheenjohtajan uudet puoluepoliittiset tehtävät vievät epäilemättä paljon aikaa. Komission puheenjohtaja on kuitenkin ilmoittanut jatkavansa toimessaan lokakuuhun saakka.

Katsooko Romano Prodi, että komission puheenjohtajana toimiminen edellyttää kokoaikaista työpanosta?

Kuinka paljon aikaa hän suunnittelee käyttävänsä vaalikampanjointiin Italiassa?

Pitääkö komissio suotavana sitä, että sen jäsenet osallistuvat aktiivisesti vaalikampanjoihin?

Mitä on sovittu komission keskuudessa tästä kysymyksestä? Kuka hoitaa Romano Prodin tehtäviä tämän poissa ollessa?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio on parlamentin jäsenten kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin vastatessaan useita kertoja muistuttanut, komission jäsenet ovat poliitikkoja, jotka toimivat poliittisessa tehtävässä ja joilla tehtävänsä velvoitteet muistaen on edelleen oikeus ilmaista riippumattomasti ja omalla vastuullaan omia henkilökohtaisia mielipiteitään. Tähän kuuluu myös oikeus olla poliittisen puolueen jäsen.

Tämän lisäksi olen vahvistanut, etten aio asettua ehdokkaaksi vaaleissa enkä osallistua aktiivisesti vaalikampanjaan. Kuten tähänkin asti, aion käyttää kaiken energiani komission puheenjohtajan tehtävän hoitamiseen virkakauteni päättymiseen asti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/632 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/632

---

(2004/C 84 E/0710)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0581/04

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Tiedotusvälineiden ja levy-yhtiöiden välinen suhde

Voisiko komissio selventää, mikä on sen näkemys yleisradioyhtiöiden ja levy-yhtiöiden välisestä suhteesta? Monet pienemmät levy-yhtiöt katsovat, että radio- ja tv-yhtiöt kohtelevat niitä epäoikeudenmukaisesti isompiin levy-yhtiöihin verrattuna, ja siten sulkevat ne pois markkinoilta.

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Kilpailupolitiikasta vastaavat komission yksiköt ovat kiinnittäneet paljon huomiota Euroopan musiikkimarkkinoihin erityisesti viime vuosien aikana, jolloin digitaaliteknologia ja viestintäalan yhdentyminen näyttivät johtavan suurimpien toimijoiden voimakkaaseen keskittymiseen. Näitä kysymyksiä tarkasteltiin erityisesti vuonna 2000 AOL:ää ja Time Warneria koskeneessa sulautumamenettelyssä ja EMIn ja Time Warnerin aiotussa yrityskeskittymässä. Nyt meneillään olevassa menettelyssä, joka koskee saksalaisen Bertelsmann AG:n ja japanilaisen Sony Corp:n maailmanlaajuisten musiikkiäänitetoimintojen sulauttamista, komissio on päättänyt tutkia keskittymäehdotuksen perusteellisesti, koska toimenpide saattaa luoda suurten äänilevy-yhtiöiden yhteisen määräävän aseman tai vahvistaa sitä musiikkiäänitteiden markkinoilla. Tutkimuksen kuluessa komissio tarkastelee myös kilpailuongelmia, jotka liittyvät emoyhtiöiden vertikaaliseen integroitumiseen muilla markkinoilla, kuten ilmoitetun yhteisyrityksen mahdollisia vaikutuksia Bertelsmannin toimintoihin yleisradioalalla (1).

Komission kilpailupolitiikkaan liittyvä toiminta ei koske ainoastaan yrityskeskittymiä vaan myös kilpailua rajoittavia käytäntöjä ja sopimuksia, kuten juuri arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemia. Puuttuakseen musiikkialan tapaisten sääntelyn ulkopuolella olevien markkinoiden toimintaan komissiolla on kuitenkin oltava vahvaa näyttöä, jonka perusteella se voi arvioida väitettyä markkinoiden toiminnan vääristymistä. On myös huomattava, että komissiolla on valta toimia yhteisön kilpailuoikeuden nojalla ainoastaan, jos todetaan, että kilpailukäytännöllä on tuntuva vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Komissio ei ole tähän mennessä saanut sellaista näyttöä, jonka perusteella se voisi olettaa, että erityyppisten äänilevy-yhtiöiden ja yleisradioyhtiöiden välillä olisi kilpailua rajoittavia käytäntöjä, joilla olisi tuntuva vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

---

(1)  Lehdistötiedote on saatavilla Internet-osoitteessa:

(http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/04/200|0|RAPID&lg=EN).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/633 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/633

---

(2004/C 84 E/0711)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0588/04

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE) ja Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Korkeiden virkamiesten nimitykset ja ylennykset Euroopan komissiossa

Euroopan komission suurimpien ammattijärjestöjen virallisten tiedotteiden mukaan Euroopan komissio suunnittelee komission jäsenten kabinettien henkilöstön ja puheenjohtajan poliittisten neuvonantajien nimittämistä pääosastojen huippuvirkoihin kuuluivatpa he talon sisäiseen tai ulkoiseen henkilökuntaan. Henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä (ulkopuolisten palkkaus) väärin käyttäen he pääsevät etenemään urallaan tavanomaisen henkilöstösäännöissä säädetyn ylennysmenettelyn ulkopuolella. Tämä tapahtuu komission palveluksessa olevien virkamiesten kustannuksella, sillä näihin sovelletaan tavanomaista menettelyä.

Tällainen politiikka voidaan lisäksi tulkita komission puheenjohtajan ja tehtävänsä jättävien komission jäsenten yritykseksi vallata perusteettomasti uusia vaikutusvaltaisia paikkoja komissiossa. Tämä on selvästi ristiriidassa sen kanssa, että uusille jäsenvaltioille olisi oltava riittävästi paikkoja vapaana, kuin myös sen kanssa, että marraskuussa 2004 toimintansa aloittavalla uudella komissiolla olisi oltava mahdollisuus tehdä nimityksiä pääosastojen huippuvirkoihin. On syytä muistaa, että nykyinen komissio on jo uusinut 50 noin 60:stä pääjohtajan virasta ja 140 noin 200:sta johtajan virasta.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Aikooko se ilmoittaa henkilöstölle ja sen edustajille, mitä toimia se aikoo toteuttaa henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi, ja aikooko se joka tapauksessa olla soveltamatta tätä henkilöstösääntöjen säännöstä komission jäsenten kabinettien henkilöstön ja puheenjohtajan poliittisten neuvonantajien hyväksi? |
| --- | --- |

1.

Aikooko se ilmoittaa henkilöstölle ja sen edustajille, mitä toimia se aikoo toteuttaa henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi, ja aikooko se joka tapauksessa olla soveltamatta tätä henkilöstösääntöjen säännöstä komission jäsenten kabinettien henkilöstön ja puheenjohtajan poliittisten neuvonantajien hyväksi?

| 2. | Aikooko se olla palkkaamatta ulkopuolista henkilöstöä ennen kuin se on tutkinut mahdollisuudet täyttää virat sisäisellä henkilöstöllä? |
| --- | --- |

2.

Aikooko se olla palkkaamatta ulkopuolista henkilöstöä ennen kuin se on tutkinut mahdollisuudet täyttää virat sisäisellä henkilöstöllä?

| 3. | Aikooko se perustaa uusia virkoja liittyvistä valtioista tuleville virkamiehille, jotta jo palveluksessa olevat virkamiehet eivät joutuisi pettymään täysin oikeutetuissa odotuksissaan? |
| --- | --- |

3.

Aikooko se perustaa uusia virkoja liittyvistä valtioista tuleville virkamiehille, jotta jo palveluksessa olevat virkamiehet eivät joutuisi pettymään täysin oikeutetuissa odotuksissaan?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

| 1. | Tulevan laajentumisen ja uusien henkilöstösääntöjen täytäntöönpanon valmistelemiseksi 18. helmikuuta 2004 annetussa tiedonannossa (1) tuotiin julki johtavien virkamiesten nimityksiin liittyvät komission pyrkimykset. Tuossa tiedonannossa on jo vastaukset useisiin arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyihin kohtiin.
  Tiedonannon pääkohdista tehtiin lisäksi lehdistötiedote (2) ja niistä ilmoitettiin henkilöstölle välittömästi komission intranetissä. Komissio voi vahvistaa, että lisätiedon tarjoamiseksi henkilöstölle ja sen edustajille avoinna olevien virkojen täyttämistä koskevista menettelyistä ilmoitetaan etukäteen annettujen säännösten mukaisesti. Tämä koskee kaikkia menettelyjä avoinna olevien virkojen täyttämiseksi henkilöstösääntöjen 29 artiklan mukaisesti. Jatkossakin noudatetaan täysin kaikkia määräyksiä avoinna olevia virkoja koskevien ilmoitusten julkaisemisesta.
  Komission jäsenten kabinettien palveluksessa olevaa henkilöstöä harkitaan avoinna oleviin virkoihin ainoastaan, jos he täyttävät asetetut vaatimukset, jotka on määritelty asiaan liittyvässä ilmoituksessa avoinna olevasta virasta. Näin ollen heitä ei kohdella eri tavoin kuin ketään muuta virkamiestä (29 artiklan 1 kohdan mukaisessa menettelyssä) tai vaatimukset täyttävää Euroopan unionin kansalaista (mikäli ilmoitus vapaasta toimesta on myös julkaistu 29 artiklan 2 kohdan menettelyä varten). Olisi luonnollisestikin laitonta, että komissio sulkisi jonkun valintaprosessin ulkopuolelle ainoastaan siksi, että tämä henkilö työskentelee komission jäsenen kabinetissa.
  Komissio kiinnittää paljon huomiota valintamenettelyihin, jotka täsmällisyytensä ja avoimuutensa ansiosta antavat selvät viitteet siitä, ketkä hakijoista osoittautuvat pätevimmiksi. |
| --- | --- |

1.

Tulevan laajentumisen ja uusien henkilöstösääntöjen täytäntöönpanon valmistelemiseksi 18. helmikuuta 2004 annetussa tiedonannossa (1) tuotiin julki johtavien virkamiesten nimityksiin liittyvät komission pyrkimykset. Tuossa tiedonannossa on jo vastaukset useisiin arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyihin kohtiin.

Tiedonannon pääkohdista tehtiin lisäksi lehdistötiedote (2) ja niistä ilmoitettiin henkilöstölle välittömästi komission intranetissä. Komissio voi vahvistaa, että lisätiedon tarjoamiseksi henkilöstölle ja sen edustajille avoinna olevien virkojen täyttämistä koskevista menettelyistä ilmoitetaan etukäteen annettujen säännösten mukaisesti. Tämä koskee kaikkia menettelyjä avoinna olevien virkojen täyttämiseksi henkilöstösääntöjen 29 artiklan mukaisesti. Jatkossakin noudatetaan täysin kaikkia määräyksiä avoinna olevia virkoja koskevien ilmoitusten julkaisemisesta.

Komission jäsenten kabinettien palveluksessa olevaa henkilöstöä harkitaan avoinna oleviin virkoihin ainoastaan, jos he täyttävät asetetut vaatimukset, jotka on määritelty asiaan liittyvässä ilmoituksessa avoinna olevasta virasta. Näin ollen heitä ei kohdella eri tavoin kuin ketään muuta virkamiestä (29 artiklan 1 kohdan mukaisessa menettelyssä) tai vaatimukset täyttävää Euroopan unionin kansalaista (mikäli ilmoitus vapaasta toimesta on myös julkaistu 29 artiklan 2 kohdan menettelyä varten). Olisi luonnollisestikin laitonta, että komissio sulkisi jonkun valintaprosessin ulkopuolelle ainoastaan siksi, että tämä henkilö työskentelee komission jäsenen kabinetissa.

Komissio kiinnittää paljon huomiota valintamenettelyihin, jotka täsmällisyytensä ja avoimuutensa ansiosta antavat selvät viitteet siitä, ketkä hakijoista osoittautuvat pätevimmiksi.

| 2. | Virkoja voidaan täyttää henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdan perusteella vain, jos sisäisen eli EU:n toimielimistä tapahtuvan Palvelukseenottamismenettelyn mahdollisuudet on täysin arvioitu ja jos komissio vahvistaa, että tätä vaatimusta noudatetaan edelleen tarkasti. Samanaikainen julkaiseminen sekä sisäisesti (29 artiklan 1 kohta) että ulkoisesti (29 artiklan 2 kohta) on poikkeuksellista, ja näin toimitaan satunnaisesti ainoastaan siksi, ettei palvelukseenottamismenettelyä viivytettäisi, kun mahdollisuudet sopivien ehdokkaiden löytämiseksi toimielimen ulkopuolelta ovat huomattavat (esimerkiksi silloin, kun tarvitaan erityisosaamista). Tätä menettelyä käytettäessä ei tingitä siitä periaatteesta, että nimittävä viranomainen (eli komissio) tutkii sisäiset hakemukset ennen ulkoisia hakemuksia. |
| --- | --- |

2.

Virkoja voidaan täyttää henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdan perusteella vain, jos sisäisen eli EU:n toimielimistä tapahtuvan Palvelukseenottamismenettelyn mahdollisuudet on täysin arvioitu ja jos komissio vahvistaa, että tätä vaatimusta noudatetaan edelleen tarkasti. Samanaikainen julkaiseminen sekä sisäisesti (29 artiklan 1 kohta) että ulkoisesti (29 artiklan 2 kohta) on poikkeuksellista, ja näin toimitaan satunnaisesti ainoastaan siksi, ettei palvelukseenottamismenettelyä viivytettäisi, kun mahdollisuudet sopivien ehdokkaiden löytämiseksi toimielimen ulkopuolelta ovat huomattavat (esimerkiksi silloin, kun tarvitaan erityisosaamista). Tätä menettelyä käytettäessä ei tingitä siitä periaatteesta, että nimittävä viranomainen (eli komissio) tutkii sisäiset hakemukset ennen ulkoisia hakemuksia.

| 3. | Helmikuun 18. päivänä 2004 antamassaan tiedonannossa komissio ilmoitti liittymässä olevien valtioiden kansalaisille varattujen A1-, A2-virkamiesten ja keskijohdon nimitysten määrän ja luonteen. Budjettivallan käyttäjä on myöntänyt lisävirkoja, joten virkamiesten määrä ei vähene.
  Komissio on aina pitänyt voimassa periaatteen varata liittyvien valtioiden kansalaisille sellaisen määrän virkoja, joka on sama kuin toimielimelle myönnettyjen lisäpaikkojen määrä, jotta laajentumisen jälkeisiin tarpeisiin voidaan vastata. Tällä lähestymistavalla mahdollistetaan liittyvistä jäsenvaltioista tulevien virkamiesten sujuva integraatio sekä se, etteivät palveluksessa olevat virkamiehet joudu huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

3.

Helmikuun 18. päivänä 2004 antamassaan tiedonannossa komissio ilmoitti liittymässä olevien valtioiden kansalaisille varattujen A1-, A2-virkamiesten ja keskijohdon nimitysten määrän ja luonteen. Budjettivallan käyttäjä on myöntänyt lisävirkoja, joten virkamiesten määrä ei vähene.

Komissio on aina pitänyt voimassa periaatteen varata liittyvien valtioiden kansalaisille sellaisen määrän virkoja, joka on sama kuin toimielimelle myönnettyjen lisäpaikkojen määrä, jotta laajentumisen jälkeisiin tarpeisiin voidaan vastata. Tällä lähestymistavalla mahdollistetaan liittyvistä jäsenvaltioista tulevien virkamiesten sujuva integraatio sekä se, etteivät palveluksessa olevat virkamiehet joudu huonompaan asemaan.

---

(1)  SEC(2004)217/2.

(2)  IP/04/2009.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/634 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/634

---

(2004/C 84 E/0712)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Espanjan poliittisen ja hallinnollisen pääkaupungin lentoaseman laajentaminen — Espanjan valtiolle myönnettyjen koheesiorahastomäärärahojen käyttö Madridin perusrakennehankkeiden rahoittamiseen

Espanjan pääministeri José María Aznar on hiljan käynnistänyt Madridin lentoaseman laajentamista koskevat rakennustyöt. Lentoasemalle rakennetaan uusi terminaali ja uusia kiitoratoja. Hankkeen lopullinen talousarvio 2,44 miljardia euroa ja uusien tilojen arvioidaan olevan käytössä vuonna 2005. Espanjan hallitus pyrkii tekemään tästä lentoasemasta Euroopan suurimpiin ja näyttävimpiin kuuluvan lentoaseman. Tämä erityinen investointi kohdistetaan lentoasemaan, johon Espanjan lentoliikenne jo nyt keskittyy ja jolla on siinä monopoliasema. Tämä investointi osoittaa jälleen kerran, että valtion pääkaupunki saa erityistä taloudellista hyötyä Espanjan hallituksen toimesta jopa siinä määrin, että sinne on keskittynyt yritysmaailma, poliittinen ja taloudellinen päätöksenteko ja valtion koko maa- ja lentoliikenne.

Tietääkö komissio, käytetäänkö lentoaseman laajentamishankkeeseen koheesiorahastosta myönnettyjä yhteisön varoja? Jos käytetään, niin kuinka suuri prosenttiosuus Espanjalle myönnetyistä koheesio-rahastomäärärahoista käytetään tähän hankkeeseen? Yleisesti ottaen, mikä prosenttiosuus Espanjalle myönnetyistä koheesiorahastomäärärahoista on käytetty tai aiotaan käyttää Madridin itsehallintoaluetta hyödyttäviin hankkeisiin?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on tähän mennessä hyväksynyt ainoan komissiolle esitetyn Madrid-Barajas-lentokentän laajentamiseen liittyvän hankkeen (Construcción del sistema Automated People Mover (APM) INTRA para el nuevo área terminal). Komissio teki hanketta koskevan päätöksen 24. joulukuuta 2002. Tukikelpoiset kustannukset ovat 98 040 921 euroa ja koheesiorahasto rahoittaa hanketta 41 177186 eurolla (joka vastaa 42:ta prosenttia). Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ei ole myönnetty rahoitusta lentokentän laajentamiseen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteen 2 Madrid 2000—2006 puitteissa.

Kansalliset viranomaiset valitsevat ja esittelevät komissiolle koheesiorahastosta rahoitettaviksi ehdotetut hankkeet. Komissio arvioi hankkeet koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 (1) 10 artiklassa määrättyjen arviointiperusteiden mukaisesti. Arviointiperusteissa ei huomioida hankkeen sijaintia. Espanjalle koheesiorahastosta myönnettyä taloudellista apua koskevien päätösten viitetiedot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä vuosien 2000 (2), 2001 (3) ja 2002 (4) osalta. Vuotta 2003 koskevien päätösten viitetiedot julkaistaan vuonna 2004.

---

(1)  EYVL L 130, 25.5.1994.

(2)  EYVL C 361, 17.12.2001.

(3)  EYVL C 126, 28.5.2002.

(4)  EUVL C 123, 24.5.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/635 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/635

---

(2004/C 84 E/0713)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0592/04

esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hevossiittoloiden tukeminen

Miten komissio suhtautuu Irlannin hevossiittoloiden saamaan valtiontukeen? Irlanti ei verota niin kutsuttuja ”nomination fees” -maksuja eli hevossiittolalle maksettavia astutusmaksuja. Tanska sitä vastoin verottaa näitä maksuja. Tämän antaa irlantilaisille hevossiittoloille kilpailuedun muihin jäsenvaltioihin verrattuna.

Voiko komissio ilmoittaa, onko Irlannin käytäntö sopusoinnussa EU:n kilpailu- ja valtiotukisäännösten kanssa?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/635 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/635

---

(2004/C 84 E/0714)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0610/04

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Irlantilaiset hevossiittolat

Haluaisin kuulla komission mielipiteen Irlannin hallituksen hevossiittoloille myöntämistä verohelpotuksista. Joka vuosi irlantilaiset hevossiittolat tienaavat hedelmöityksistä maksettavilla ”nimitysmaksuilla”, joista omistajat eivät maksa veroa. Irlantilaiset siittolat saavat tästä etua, joka puolestaan merkitsee tulojen ja työtilaisuuksien menetyksiä Isossa-Britanniassa.

Franz Fischlerin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0592/04 ja E-0610/04

(2. huhtikuuta 2004)

Komissio on saanut muodollisen kantelun asiasta ja tutkii sitä parhaillaan. Komissio ei voi ennen tutkimuksen valmistumista ottaa kantaa siihen, onko järjestelmä EY:n perustamissopimuksen mukainen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/636 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/636

---

(2004/C 84 E/0715)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0607/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kausiluonteinen työ

Liikkumisen vapaus Euroopan unionissa on antanut yhteisön kansalaisille paremmat mahdollisuudet työnhakuun koko EU:n alueella. Nykyään tuhannet työntekijät muuttavat kotimaastaan työskennelläkseen ajoittain työvoimapulasta kärsivillä aloilla, kuten maatalousalalla.

Tiedotusvälineiden ja ammattijärjestöjen välittämien tietojen mukaan kausityöntekijät joutuvat usein epäasiallisten työnvälittäjien uhreiksi ja kärsimään sellaisista työ- ja elinoloista, joita ei voida hyväksyä, vailla mitään oikeus- tai sosiaaliturvaa.

Ottaen huomioon, että tämä tilanne on jatkunut jo vuosia, pyydän komissiota ilmoittamaan, onko olemassa tämänkaltaista työtä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä kausityöntekijöiden oikeuksien ja etujen turvaamiseksi.

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Työolosuhteita koskeva EU-lainsäädäntö koskee samalla tavalla kausityöntekijöitä ja muita työntekijöitä.

Niiden täsmällisten olosuhteiden mukaan, missä heidät on otettu työhön, heitä koskee joko palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY (1) tai työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1612/68 (2).

---

(1)  EYVL L 18, 21.1.1997.

(2)  EYVL L 257, 19.10.1968.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/636 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/636

---

(2004/C 84 E/0716)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0612/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Maisterin tutkintoon tähtäävien portugalilaisten opiskelijoiden tukeminen

Portugalissa ja joissakin muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on mahdollista suorittaa eurooppalainen maisterintutkinto yhteiskunta- ja kasvatustieteiden alalla. Kyseisestä opintokokonaisuudesta käytetään nimeä sosiaalisen osallisuuden eurooppalaiset näkymät.

Tämä kokeiluhanke, johon osallistuu seitsemän yliopistoa Portugalista, Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Ruotsista, Unkarista ja Romaniasta, saa tukea Sokrates-ohjelmasta.

Opetusohjelman osiot on suunniteltu niin, että se edellyttää opiskelijoiden ja opettajien liikkumista eri maiden yliopistojen välillä, mutta tätä varten ei ole käytössä mitään opiskelijoille tarkoitettuja tukia. Itse asiassa liikkuvuus on taattu ainoastaan opettajille. Se, että olosuhteet ovat erilaisia eri maissa, tekee käytännössä mahdottomaksi portugalilaisten opiskelijoiden osallistumisen eri yliopistoissa järjestettyihin osioihin. Lisäksi kyseinen maisteriohjelma on maksuton muissa asianomaisissa jäsenvaltioissa, kun taas Portugalissa se on äärimmäisen kallis, huolimatta useimpien portugalilaisten perheiden ja myös yliopistojen vaikeasta taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se voi toteuttaa tähän maisteriohjelmaan osallistuvien opiskelijoiden liikkuvuuden tukemiseksi ottaen huomioon Portugalin erityistilanteen?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Erasmus-alaohjelmassa säännöt, jotka koskevat opiskelijoiden ja opetushenkilökunnan liikkuvuutta näiden suorittaessa osan opinnoistaan ulkomailla, eivät koske ainoastaan alempaan (kandidaatin) korkeakoulututkintoon vaan myös ylempään (maisterin) tutkintoon tähtäävien opintojen suorittamista.

Arvoisa parlamentin jäsen mainitsee sellaisten portugalilaisten opiskelijoiden tilanteen, jotka suorittavat maisterin tutkintoon tähtääviä opintoja useissa eurooppalaisissa yliopistoissa, joista yksi on portugalilainen. Tässä tapauksessa olisi tiedettävä, onko kyseinen yliopisto saanut korkeakoulujen Erasmus-peruskirjan, joka myönnetään Sokrates/Erasmus-ohjelmaan osallistumiseen vaadittavat ehdot täyttäville yliopistoille. Jos näin on, yliopiston opiskelijoilla olisi oltava mahdollisuus saada Erasmus-apuraha opintojen osan suorittamiseen ulkomailla.

Voidakseen antaa täsmällisemmän vastauksen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan tapaukseen, komissio tarvitsisi lisätietoja kyseisistä yliopistoista ja mahdollisesti myös hankkeen nimen ja numeron.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/637 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/637

---

(2004/C 84 E/0717)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0613/04

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Myanmar

Haluaisin tietää tarkalleen, mikä on komission kanta Myanmarin demokratiasuunnitelmaan (Road Map)?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen pääministeri Khin Nyuntin elokuussa 2003 esittämästä demokratiaan siirtymistä koskevasta toimintasuunnitelmasta.

Vaikka komissio on tyytyväinen siihen, että Burman hallitus on halunnut esittää demokratiaan siirtymistä koskevat suunnitelmansa, toimintasuunnitelmassa ei mainita lainkaan eräitä kohtia, joita komissio pitää ratkaisevina pysyvän rauhan saavuttamiseksi Burmassa. Ensimmäinen näistä vaatimuksista on kaikkien asianomaisten osapuolten, poliittisten puolueiden ja etnisten ryhmien ottaminen mukaan poliittiseen prosessiin.

Tämä edellyttää Daw Aung San Suu Kyin ja kaikkien Kansallisen demokraattisen liiton (NLD) jäsenten välitöntä ja ehdotonta vapauttamista, poliittisten vankien vapauttamista sekä kaikkien poliittisten ryhmien ja puolueiden vapautta harjoittaa poliittista toimintaa ilman ehtoja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/637 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/637

---

(2004/C 84 E/0718)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0614/04

esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ranskan Blanc Mesnilissä sijaitsevan DHL-toimipisteen sulkeminen ja 280 työntekijän irtisanominen

Eurooppalaiseen Deutsche Post World Net (DPWN) -ryhmään kuuluvan DHL France -lähetyspalvelun työntekijöiden tietoon vuoti vuoden 2004 alussa yritysjohdon suunnitelma, jonka mukaan Blanc Mesnilissä sijaitseva 280 työntekijän DHL-toimipiste suljettaisiin ja useammasta Ranskan toimipisteestä poistettaisiin yhteensä 1 200 työpaikkaa.

Yrityksen johto ilmoitti asiasta työntekijöilleen ”luottamuksellisella” tiedotteella vasta tammikuun 2004 lopussa, kun työntekijät olivat ryhtyneet lakkoon. Vaikutti siis siltä, että tämä yhteisönlaajuinen ryhmä oli päättänyt työpaikkojen vähentämisestä ja joukkoirtisanomisista yhteisön lainsäädännön vastaisesti. Tässä tapauksessa rikottiin erityisesti eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta 22. syyskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/45/EY (1), jossa säädetään, että ”tietyistä päätöksistä, jotka vaikuttavat huomattavasti työntekijöiden etuihin, on tiedotettava ja niissä on kuultava työntekijöiden nimettyjä edustajia mahdollisimman pian”. Toissijaisissa määräyksissä todetaan, että kun on kyse poikkeuksellisista olosuhteista, erityisesti yritysten tai liikkeiden uudelleen sijoittamisen, sulkemisen taikka työntekijöiden joukkovähentämisen osalta, eurooppalaisella yritysneuvo stolla on oikeus saada tietää asiasta ja tulla kuulluksi työntekijöiden etuihin huomattavasti vaikuttavissa toimenpiteissä. Työntekijöiden joukkovähen-tämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/59/EY (2) säädetään puolestaan seuraavaa: ”Kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovähentämistä, työnantajan on aloitettava hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimuksen pääsemiseksi.” ja ”Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia joukkovähentämisen välttämiseksi tai niiden kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten pienentämiseksi käyttämällä sosiaalisia toimenpiteitä varsinkin vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseksi tai kouluttamiseksi uudelleen.” Direktiivissä todetaan myös: ”Työnantajan on kirjallisesti ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista suunnitelluista joukkovähentämisistä.” ja ”Työnantajan on toimitettava työntekijöiden edustajille jäljennös ilmoituksesta.”

Direktiivissä 2002/14/EY (3), annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, todetaan seuraavaa: ”Oikeaan aikaan tapahtuva tiedottaminen ja kuuleminen ovat ennakkoehto onnistumiselle yritysten rakenneuudistuksissa ja mukautumisessa.” ja ”Tiedot on annettava asianmukaisena ajankohtana, asianmukaisin tavoin ja asianmukaisen sisältöisenä erityisesti sen mahdollistamiseksi, että työntekijöiden edustajat voivat riittävästi perehtyä asiaan ja valmistautua tarvittaessa kuulemiseen.” Direktiiveissä säädetään seuraamuksista sellaisia yrityksiä vastaan, jotka eivät noudata velvoitteitaan edellä mainituissa asioissa.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Ranskassa ja Saksassa, jossa sijaitsee DPWN-ryhmän toimipaikka, jotta kyseiset jäsenvaltiot vaatisivat DPWN:lta yhteisön lainsäädännön noudattamista?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen oikeutetusti mainitsee, monissa yhteisön direktiiveissä säädetään työntekijöiden edustajille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa tarkoitetuista menettelyistä, joita voidaan soveltaa yrityksiä lakkautettaessa. Kyseeseen tulevat varsinkin työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/59/EY (4) ja eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22. syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY (5). Lisäksi parlamentti ja neuvosto antoivat 11. maaliskuuta 2002 direktiivin, jonka avulla on tarkoitus täydentää näihin kysymyksiin liittyvää yhteisön mekanismia (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä — Luonnos työntekijöiden edustusta koskevaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiseksi julistukseksi (6)). Jäsenvaltiot ovat saattaneet kaksi ensin mainittua direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä (kolmas on pantava täytäntöön vasta viimeistään 23. maaliskuuta 2005).

Edellä mainittujen direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. On ensi sijassa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tehtävä varmistaa, että direktiivejä sovelletaan moitteettomasti, ja säätää hallinnollisesta ja oikeudellisesta muutoksenhausta kansallisessa lainsäädännössä. Myös komission on perustamissopimuksen vartijana käytettävä tarkoituksenmukaisiksi arvioimiaan keinoja — varsinkin EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti — varmistaakseen edellä mainittujen säädösten noudattamisen.

Arvoisan parlamentin toimittamat tiedot koskevat kirjallisessa kysymyksessä mainittujen direktiivien täytäntöönpanoa koskevien kansallisten säädösten soveltamista; täytäntöönpanon valvonta kuuluu ensi sijassa kyseisten jäsenvaltioiden viranomaisten (myös tuomiovaltaa käyttävien viranomaisten) toimivaltaan. Tiedoista ei myöskään käy ilmi, ovatko yrityksen työntekijät tai heidän edustajansa käynnistäneet oikeudellisia ja/tai hallinnollisia menettelyjä edellä mainituissa direktiiveissä säädettyjen velvollisuuksien täytäntöön panemiseksi.

Komissio ei pysty käytettävissään olevien tietojen perusteella päättelemään, että tässä tapauksessa olisi rikottu näitä direktiivejä, eikä komissiolle ole esitetty tätä tapausta koskevia valituksia.

---

(1)  EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64.

(2)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16.

(3)  EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29.

(4)  EYVL L 225, 12.8.1998.

(5)  EYVL L 254, 30.9.1994.

(6)  EYVL L 80, 23.3.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/639 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/639

---

(2004/C 84 E/0719)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0619/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Poikkeuksellisten sääilmiöiden aiheuttamat vahingot Kreikassa

Voimakkaat lumisateet sekä poikkeuksellisen alhaiset lämpötilat ovat aiheuttaneet Kreikassa monilla alueilla suuria ja laajoja tuhoja kasvi- ja eläintuotannolle, kasvistolle ja karjalle sekä viljelyksille (kasvihuoneet, eläinsuojat jne.).

Kun otetaan huomioon, että tuottajien tulot samoin kuin tuotantovälineet ovat kärsineet mittavia tuhoja, kysyn komissiolta seuraavaa:

| 1. | Aikooko komissio rahoittaa toimia menetettyjen ansioiden kattamiseksi ja tuotantovälineiden korvaamiseksi? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio rahoittaa toimia menetettyjen ansioiden kattamiseksi ja tuotantovälineiden korvaamiseksi?

| 2. | Mitä mahdollisuuksia on myöntää varoja vuosille 2000—2006 laaditusta maaseudun kehittämisohjelmasta tai yhteisön kolmannen tukikehyksen varauksista? |
| --- | --- |

2.

Mitä mahdollisuuksia on myöntää varoja vuosille 2000—2006 laaditusta maaseudun kehittämisohjelmasta tai yhteisön kolmannen tukikehyksen varauksista?

| 3. | Aikooko komissio hyväksyä kansallisen tukiohjelman, jos Kreikka sitä pyytää? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio hyväksyä kansallisen tukiohjelman, jos Kreikka sitä pyytää?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole vielä saanut Kreikalta tarkempaa tietoa sitä helmikuussa 2004 koetelleiden vaikeiden sääolojen vaikutuksesta maanviljelyyn. Vahinkojen suuruudesta riippuen voidaan yhteisöjen solidaari-rahastoa käyttää maaseudun ongelmien mahdollisimman pikaiseen ratkaisemiseen sekä tuotantomahdollisuuksien jälleenrakentamiseen. Jos vaikeat sääolot ovat tuhonneet tuotantomahdollisuudet, voidaan lisäksi käyttää Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) varoja Kreikalle ohjelmakaudella 2000—2006 osoitetun rahoitustuen ja erityisesti maaseudun kansallisen kehittämisohjelman (2000—2006) täytäntöönpanon puitteissa. On kuitenkin korostettava, että tällä hetkellä varoja ei ole käytettävissä, joten ohjelman suunnittelua on muutettava. Kreikan viranomaisilla on oikeus väliarvioinnin yhteydessä esittää pyyntö ohjelmasuunnittelun painopisteiden ja vastaavasti käytettävän rahoituksen uudelleenmäärittelystä. Komissio korostaa, että Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston rahoitus rajoittuu tuotantomahdollisuuksien palauttamiseen, eikä sillä kateta ansionmenetyksiä, sillä ansionmenetykset eivät ole tukikelpoisia.

On huomattava, että Kreikkaa koskevan kolmannen yhteisön tukikehyksen suoritus- ja ohjelmatyövarauk-set on jo jaettu kansallisella tasolla. Niihin kuuluu muun muassa maaseudun kansallisen kehittämisohjelman (2000—2006) taloudellinen vahvistaminen. Maatalousministeriön asiana on ehdottaa nykyisen väliarvioinnin yhteydessä tarpeellisten varojen uudelleenkohdentamista asianomaisiin ohjelman osiin.

Komissio voi hyväksyä kansallisen tukiohjelman, josta on tehtävä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen ilmoitus, jos se täyttää maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen asianmukaiset ehdot.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/640 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/640

---

(2004/C 84 E/0720)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/04

esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tanskalaisen toimittajan Venäjälle pääsyn kieltäminen

Politiken-lehden palveluksessa työskentelevältä tanskalaiselta toimittajalta Vibeke Sperlingiltä on ilman perusteita evätty viisumi Venäjälle. Kyseessä on vakava asia, joka herättää periaatteellisia kysymyksiä EU:n yhteistyökumppaneilleen, muun muassa Venäjälle, asettamista vaatimuksista.

Aikooko komissio tulevissa Venäjän ja EU:n välisissä neuvotteluissa ottaa esiin nämä lehdistönvapauteen liittyvät ongelmat ja aikooko se tehdä selväksi Venäjälle, että tämänkaltaisia perusoikeuksien loukkauksia ei hyväksytä EU:ssa?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on huolissaan tiedoista, joiden mukaan lehdistönvapautta rikotaan Venäjällä. Komissio seuraa tarkasti tilannetta ja myös Vibeke Sperlingin erityistapausta. Vaikka Venäjällä on oikeus evätä viisumi, on valitettavaa, että Venäjä on päättänyt toimia rajoittavalla ja epämääräisellä tavalla tässä tapauksessa. Komissio haluaa tässä yhteydessä muistuttaa EU:n heinäkuussa 2003 antamasta tiedotusvälineiden vapautta koskevasta julkilausumasta.

Komissio korostaa hiljattain antamassaan Venäjän suhteita koskevassa tiedonannossa (1), että EU:n on käytävä avointa ja suorasukaista vuoropuhelua taivuttaakseen Venäjän kunnioittamaan arvoja, joihin se on sitoutunut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) jäsenenä. Näihin kuuluvat mm. ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja tiedotusvälineiden vapaus. Nämä kysymykset otetaan jatkuvasti esille EU:n ja Venäjän viranomaisten välisessä poliittisessa vuoropuhelussa.

EU:n toiminta ei rajoitu pelkästään poliittiseen vuoropuheluun. Komissio tukee riippumattomien ja moniarvoisten tiedotusvälineiden perustamista Venäjällä. Esimerkkinä mainittakoon hankkeet, jotka rahoitetaan eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta.

Komissio ei katso, että tämä kysymys on kytköksissä siihen, että EU:n ja Venäjän välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus laajennetaan koskemaan kymmentä liittymässä olevaa maata, mikä on puhtaasti tekninen menettely.

---

(1)  KOM(2004) 106 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/640 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/640

---

(2004/C 84 E/0721)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0627/04

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön lainsäädännön rikkominen eläinlääkinnällisissä tarkastuksissa Espanjan rajoilla

Espanjan terveys- ja kuluttaja-asioiden ministeriön ulkomaita koskevista terveysasioista ja eläinlääkinnästä vastaava alaosasto (SGSEV) on antanut menettelymääräyksen (1), jonka perusteella rajatarkastusasemien virallisten eläinlääkärien on hyväksyttävä suoraan aluksesta purettavat, kalastustuotteita sisältävät lastit, jotka eivät täytä yhteisön voimassaolevien säännösten mukaista ehtoa. Lisäksi alaosasto vapauttaa eläinlääkinnällisistä tarkastuksista ja siten myös tarkastuksiin liittyvistä maksuista eräät tuotteet, joita ei ole käsitelty poikkeuksina mainituissa yhteisön säännöksissä. Mainittu viranomainen myöntää myös kalastusaluksen kapteenille, kaupankäynnistä hyötyvälle osapuolelle, luvan edetä tarkastusasioissa pelkän ilmoituksen allekirjoittamista pidemmälle. Kapteeni, jolla ei ole terveysasioita koskevaa asiantuntemusta, voi myös allekirjoittaa alkuperää koskevia terveystodistuksia tuotteiden alkuperämaan toimivaltaisen viranomaisen edustajana.

Kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastuksista annetun direktiivin 97/78/EY (2), terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille annetun direktiivin 91/493/ETY (3), asetuksella (EY) N:o 136/2004 (4) ajantasaistetun ja laajennetun kolmansista maista tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastusmenettelyistä rajatarkastusasemilla tehdyn päätöksen 93/13/ETY (5) ja kolmansien maiden kalastusalusten edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1093/94 (6) säännökset huomioonottaen komissiolta tiedustellaan seuraavaa:

Voiko komissio taata, että ulkomaita koskevista terveysasioista ja eläinlääkinnästä vastaavan alaosaston nykyinen käytäntö on kansanterveyden suojelua, eläinten terveyttä, kuluttajien oikeuksia ja yleisiä kansalaisten oikeuksia koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen?

Katsooko komissio, että Espanjan viranomaiset suosivat lisäksi mainittujen tuontiyritysten toimintaa jäsenvaltioiden tuottajiin nähden? Terveydelliset ja taloudelliset ehdot sitovat kyseisiä yrityksiä muita yrityksiä vähemmän, jolloin markkinoille voidaan tuoda kolmansista maista peräisin olevia tuotteita.

---

(1)  Ulkomaita koskevista terveysasioista ja eläinlääkinnästä vastaavan alaosaston 1. lokakuuta 2003 antama määräys suoraan aluksesta purettavien kalatuotteiden tarkastuksesta asiakirjojen perusteella.

(2)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

(3)  EYVL L 298, 24.9.1991, s. 15.

(4)  EUVL L 21, 28.1.2004, s. 11.

(5)  EYVL L 9, 15.1.1993, s. 33.

(6)  EYVL L 121, 12.5.1994, s. 3.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/641 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/641

---

(2004/C 84 E/0722)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0628/04

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Asiakirjoihin liittyvät väärinkäytökset kolmansien maiden tuotteiden lupia myönnettäessä Espanjan rajatarkastuksissa

Espanjan terveys- ja kuluttaja-asioiden ministeriön ulkomaita koskevista terveysasioista ja eläinlääkinnästä vastaava alaosasto (SGSEV) on antanut menettelymääräyksen (1), jonka perusteella rajatarkastusasemien virallisten eläinlääkärien on hyväksyttävä kolmansista maista tulleet tuotelastit, jotka eivät täytä tuotteen todistuksia ja tunnistamista koskevia yhteisön voimassaolevia säännöksiä. Asia merkitsee käytännössä sitä, että mainittu elin on määrännyt, ettei tuontiedellytysten valvonnasta vastaavien tarkastajien tule estää yhteisön ulkopuolisista maista tulevien tuotteiden tuontia, vaikka tuotteiden satamaan tuloon liittyisi ongelmia. Jos esimerkiksi tuotteen alkuperämaan myöntämä alkuperäinen terveystodistus puuttuu, pelkkä telekopio todistuksesta hyväksytään.

Tarkastajat ovat myös saaneet ohjeet, joiden mukaan heidän on sivuutettava asiakirjojen mainintoja. Esimerkiksi alkuperämaata koskeva ”hyväksytystä maasta” annettu virallinen maininta sivuutetaan heti tuotteen lähdettyä satamasta eikä sen saavuttua satamaan. Lisäksi jos tuotteessa havaittuja puutteita koskevaa kirjallista ilmoitusta ei anneta ajoissa, ilmoitus korvataan yleensä kauppaedustajan valaehtoisella lausunnolla. Myös muun muassa tavaraerää, numerosarjaa, valmistuspäivää ja kauppatavaroiden ylijäämää koskevien tietojen puuttuminen sivuutetaan.

Asetuksella (EY) N:o 136/2004 (2) ajantasaistetun ja laajennetun päätöksen 93/13/ETY (3) ja direktiivin 97/78/EY (4) säännökset huomioon ottaen komissiolta tiedustellaan seuraavaa:

| — | Uskooko komissio, että Espanjan viranomaiset toimivat asianmukaisesti salliessaan kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuonnin unionin alueelle Espanjan satamien kautta? |
| --- | --- |

—

Uskooko komissio, että Espanjan viranomaiset toimivat asianmukaisesti salliessaan kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuonnin unionin alueelle Espanjan satamien kautta?

| — | Katsooko komissio, että asiakirjoihin ja todistuksiin liittyvien terveysvaatimusten lieventäminen, joka koskee kolmansista maista tulevia tuotteita, merkitsee erilaista suhtautumistapaa yhteisön tuotteita kohtaan, koska niihin sovellettavia terveysvaatimuksia ei ole lievennetty? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että asiakirjoihin ja todistuksiin liittyvien terveysvaatimusten lieventäminen, joka koskee kolmansista maista tulevia tuotteita, merkitsee erilaista suhtautumistapaa yhteisön tuotteita kohtaan, koska niihin sovellettavia terveysvaatimuksia ei ole lievennetty?

| — | Onko komissio sitä mieltä, että tapauksissa, joissa puutteita ei voida korjata, esimerkiksi alkuperäisen terveystodistuksen puuttuessa satamaan saavuttaessa, Espanjan viranomaisten tulisi direktiivin 97/78/EY mukaisesti estää kyseisten kauppatavaroiden tuonti unionin alueelle? |
| --- | --- |

—

Onko komissio sitä mieltä, että tapauksissa, joissa puutteita ei voida korjata, esimerkiksi alkuperäisen terveystodistuksen puuttuessa satamaan saavuttaessa, Espanjan viranomaisten tulisi direktiivin 97/78/EY mukaisesti estää kyseisten kauppatavaroiden tuonti unionin alueelle?

| — | Katsooko komissio, että edellä mainitulla määräyksellään Espanjan viranomaiset pakottavat Espanjan rajatarkastusasemien viralliset eläinlääkärit rikkomaan kansanterveyden suojelua ja eläinten terveyttä koskevia yhteisön säännöksiä? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että edellä mainitulla määräyksellään Espanjan viranomaiset pakottavat Espanjan rajatarkastusasemien viralliset eläinlääkärit rikkomaan kansanterveyden suojelua ja eläinten terveyttä koskevia yhteisön säännöksiä?

David Byrnen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0627/04 ja E-0628/04

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen kyseisiä ohjeita koskevista väitteistä, ja se jatkaa tutkimuksiaan selvittääkseen, ovatko ohjeet tuontivalvontaa koskevan yhteisön lainsäädännön vastaisia.

Jos väitteiden perinpohjainen tutkiminen tuottaa näyttöä yhteisön lainsäädäntöön sisältyvien vaatimusten rikkomisesta, komissio keskustelee asiasta Espanjan viranomaisten kanssa. Komissio ottaa yhteyttä arvoisaan parlamentin jäseneen, kun tutkimukset saadaan päätökseen.

---

(1)  Ulkomaita koskevista terveysasioista ja eläinlääkinnästä vastaavan alaosaston 11. huhtikuuta 2002 antama määräys kauppatavaroiden tarkastuksessa korjattavissa olevista puutteista.

(2)  EUVL L 21, 28.1.2004, s. 11.

(3)  EYVL L 9, 15.1.1993, s. 33.

(4)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/642 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/642

---

(2004/C 84 E/0723)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0632/04

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tunisialaisen toimittajan Abdallah Zouarin nälkälakko

Tunisialainen toimittaja Abdallah Zouari, joka tuomittiin 29. elokuuta 2003 13 kuukaudeksi vankeuteen herjauksesta ja hallinnollisen päätöksen noudattamatta jättämisestä, on ollut yli 20 päivää nälkälakossa. Abdallah Zouarin perhe ilmoitti 17. helmikuuta 2004, että Tunisian vankilaviranomaiset olivat evänneet heiltä jo kahtena viikkona peräjälkeen luvan vierailla vankilassa olevan sukulaisensa luona.

Komissio ilmoitti jo vuonna 2002 (kirjallisiin kysymyksiin E-2526/02, E-2597/02 ja E-2629/02 (1) annettu yhteinen vastaus) olevansa ”huolissaan myös Abdallah Zouarin uudesta pidätyksestä ja häneen kohdistetun hallinnollisen toimen perusteista”.

Aikoko komissio antaa Tunisin lähetystölleen tehtäväksi pyytää lupaa vierailla vankilassa Abdallah Zouarin luona? Jos komissio ei aio tehdä niin, aikooko se mahdollisesti ottaa asian esille myöhemmin?

Mitä johtopäätöksiä komissio on tehnyt Zouariin ”kohdistetun hallinnollisen toimen perusteista”, ottaen huomioon, että kyseisen toimen oikeutus herättää epäilyksiä?

Aikooko komissio ottaa yhteyttä Tunisian viranomaisiin pyytääkseen poliittisten toisinajattelijoiden ja erityisesti mielipidevankeina olevien toimittajien Hamadi Jebalin ja Abdallah Zouarin vapauttamista?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio seuraa jäsenvaltioiden kanssa säännöllisesti ihmisoikeuksiin liittyviä kysymyksiä Tunisiassa ja, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, Abdallah Zouarin ja Hamad Jebaiin tilannetta. Komissio käyttää tietolähteenään Tunisian riippumattomia kansalaisjärjestöjä.

Komissio on huolissaan eräistä oikeudenhoidon piirteistä Tunisiassa. Se käy säännöllisesti vuoropuhelua Tunisian viranomaisten kanssa näistä kysymyksistä mm. assosiaatiosopimuksen ja EU:n naapuruuspolitii-kan mukaisesti. Lisäksi valmisteilla on kunnianhimoinen Euro—Välimeri-yhteistyökumppanuusohjelma (MEDA), jolla pyritään tukemaan Tunisian oikeuslaitoksen uudistamista koskevia suunnitelmia ja johon saatetaan ottaa mukaan myös vankiloiden hoitoa koskevat kysymykset.

Komissio on saanut tietoonsa, että Abdallah Zouari on nyt lopettanut nälkälakkonsa. Komissio kiittää kysyjää tiedoista, joiden mukaan Tunisian vankilaviranomaiset ovat estäneet Zouarin perheenjäseniä vierailemasta hänen luonaan. Komissio aikoi ilmoittaa tästä jäsenvaltioille keskustellakseen toteutettavista toimista. Niihin saattaa sisältyä esim. käynti vankilassa.

---

(1)  EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 26.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/643 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/643

---

(2004/C 84 E/0724)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0634/04

esittäjä(t): Giovanni Procacci (ELDR) komissiolle

(25. helmikuuta 2004)

Aihe:   Italian tasavallan mahdollinen rikkomus

Italialainen veroneuvonantajien ja -asiantuntijoiden yhdistys (Libera Associazione Periti ed Esperti Tributari, LAPET) on lähettänyt 3. helmikuuta 2003 komission pääsihteeristölle, kilpailun ja sisämarkkinoiden pääosastoille, ilmoituksen Italian tasavallan mahdollisesta rikkomuksesta yhteisön voimassa olevaa oikeutta vastaan. Yhdistys huomauttaa selkeästä yhteisön oikeuden periaatteiden rikkomisesta Italian lainsäädännössä, nimittäin 9. heinäkuuta 1997 annetussa asetuksessa nro 241 ja erityisesti sen 36 artiklassa.

Kyseisessä säädöksessä myönnetään etuisuuksia niille veronmaksajille, jotka antavat tilinpitonsa tarkastettaviksi tietyille alan ammattilaisille, jotka täyttävät edellä mainitussa säädöksessä säädetyt edellytykset ja jotka voivat siten antaa virallisen hyväksynnän (ns. ”visto pesante”). Näiden alan ammattilaisten on oltava tilintarkastajia, jotka ovat olleet vähintään viiden vuoden ajan kaupallisen tutkinnon suorittaneiden, kirjanpitäjien, kaupallisten asiantuntijoiden tai työvoimaneuvojien ammattirekisterissä, ja lisäksi edellytetään, että he ovat hoitaneet kyseisten veronmaksajien kirjanpitoa todistuksessa mainitulla verotuskaudella.

Voisiko komissio näin ollen kertoa: mikä on tällä hetkellä tätä käytäntöä koskeva tilanne sekä mitä se on asiassa tehnyt ja mitä se aikoo tehdä?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kilpailun pääosaston ja sisämarkkinoiden pääosaston vuonna 2003 saamiin tietoihin. Oletettu rikkominen koskee virallisen hyväksynnän (”heavy visa”) antamista koskevan yksinoikeuden myöntämistä kirjanpitäjille, jotka ovat olleet vähintään viiden vuoden ajan rekisterissä ja toimineet jonkin yrityksen kirjanpitäjinä.

Monissa jäsenvaltioissa eräät toiminnot on varattu tietyille ammateille. Komissio haluaisi kiinnittää huomiota vähän aikaa sitten julkaistuun kertomukseen kilpailusta ammatillisissa palveluissa (1). Siinä komissio analysoi nykyisiä vapaita ammatteja koskevia säännöksiä ja esittelee näkemyksiään erityisten ammattisääntöjen uudistamisen tai ajantasaistamisen mahdollisuudesta. Kertomuksessa myönnetään, että jonkinasteinen sääntely asiantuntijapalvelujen alalla on perusteltua, mutta komissio uskoo, että eräissä tapauksissa voidaan käyttää ja olisi käytettävä enemmän kilpailua edistäviä järjestelmiä.

Lisäksi on korostettava sitä, että jäsenvaltiot voivat vapaasti varata toimintoja tietyille ammateille sillä edellytyksellä, että ne noudattavat syrjimättömyyttä (kansallisuus) ja oikeasuhteisuutta koskevia periaatteita (ja erityisesti edellyttäen, että kyseinen toimenpide on tarkoituksenmukainen oikeutetun tavoitteen, kuten kuluttajien/asiakkaiden suojeleminen, saavuttamiseksi asettamalla perustellusti pätevyysvaatimuksia).

Voidakseen arvioida väitettyä rikkomista komissio on pyytänyt lisätietoja tietojen antajalta ja Italialta ja tutkii parhaillaan asiaa. Tällä hetkellä tutkimuksen tulos ei ole vielä tiedossa.

---

(1)  KOM(2004) 83, 9.2.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/644 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/644

---

(2004/C 84 E/0725)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0636/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Eurooppa ja nuorison tulevaisuus

Vuonna 2001 eräs nuori, 24-vuotias italialainen opiskelija suoritti akateemisen loppututkinnon konetekniikan alalla polyteknisessä tiedekunnassa Milanossa. Kyseinen opiskelija sai vuoden 2002 alussa opintoapurahan opiskellakseen UNED-yliopistossa Madridissa, missä hän teki väitöskirjansa, jota hän tulee lähiaikoina puolustamaan saavuttaakseen tohtorin arvon. Opiskelija lähetti 31. tammikuuta 2003 pyynnön opetus- ja kulttuuriministerille Madridissa, jotta hänen akateeminen loppututkintonsa hyväksyttäisiin. Hän liitti tähän pyyntöön myös lukuisia asiakirjoja. Vuosi tämän pyynnön esittämisen jälkeen ministeriö ei ole vieläkään pystynyt ilmoittamaan tarkalleen, milloin kyseinen opiskelija voisi saada tutkintotodistuksensa. Sekä UNED-yliopiston vararehtori että Italian konsulaatti Madridissa ovat tutkineet asiaa, mutta eivät ole saaneet varmaa vastausta ministeriöltä. Tällä välin italialaisella opiskelijalla ei ole ollut mahdollisuutta osallistua valintakokeisiin, häntä ei ole voitu hyväksyä UNED-yliopistoon eikä hänen opintoapurahaansa ole voitu uusia.

| 1. | Voisiko komissio selvittää, johtuuko edellä mainittu viive ainoastaan byrokratiaan perustuvista esteistä? |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio selvittää, johtuuko edellä mainittu viive ainoastaan byrokratiaan perustuvista esteistä?

| 2. | Katsooko komissio, että tällaiset esteet johtuvat EU:n jäsenvaltioiden ministeriöiden puutteellisesta yhteistyöstä, mikä on ristiriidassa yhteisiä kulttuuriarvoja ja Euroopan nuorten tulevaisuutta koskevien juhlallisten julistusten kanssa? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että tällaiset esteet johtuvat EU:n jäsenvaltioiden ministeriöiden puutteellisesta yhteistyöstä, mikä on ristiriidassa yhteisiä kulttuuriarvoja ja Euroopan nuorten tulevaisuutta koskevien juhlallisten julistusten kanssa?

| 3. | Miten komissio suhtautuu sellaisten nuorten tutkijaopiskelijoiden keskuudessa vallitsevaan skeptisyyteen, joilta on opintojen kannalta mennyt yli vuosi hukkaan akateemista loppututkintoa koskevien todistusten hyväksymisessä esiintyneiden, byrokratiasta johtuvien viiveiden vuoksi? |
| --- | --- |

3.

Miten komissio suhtautuu sellaisten nuorten tutkijaopiskelijoiden keskuudessa vallitsevaan skeptisyyteen, joilta on opintojen kannalta mennyt yli vuosi hukkaan akateemista loppututkintoa koskevien todistusten hyväksymisessä esiintyneiden, byrokratiasta johtuvien viiveiden vuoksi?

| 4. | Millaista Eurooppaa nuoret voivat toivoa? |
| --- | --- |

4.

Millaista Eurooppaa nuoret voivat toivoa?

| 5. | Millaisia tulevaisuudennäkymiä voidaan antaa henkilölle, joka uskoo eurooppalaiseen yhteistyöhön ja joka on pyrkinyt syventämään kulttuurin tuntemustaan opiskelemalla jossakin muussa eurooppalaisessa yliopistossa kuin siinä yliopistossa, jossa hän on suorittanut akateemisen loppututkintonsa? |
| --- | --- |

5.

Millaisia tulevaisuudennäkymiä voidaan antaa henkilölle, joka uskoo eurooppalaiseen yhteistyöhön ja joka on pyrkinyt syventämään kulttuurin tuntemustaan opiskelemalla jossakin muussa eurooppalaisessa yliopistossa kuin siinä yliopistossa, jossa hän on suorittanut akateemisen loppututkintonsa?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen korkeakoulututkintojen tunnustamisen ongelmista tietyissä jäsenvaltioissa, kuten Espanjassa. Se on samaa mieltä kysymyksen esittäjän kanssa, että kyseessä olevan viivästyksen kaltaiset ja muutkin esteet yleensä voivat aiheuttaa tiettyä epäileväisyyttä nuorten tutkijoiden keskuudessa, jotka haluaisivat hyödyntää vapaan liikkuvuuden periaatetta. Yhteisön toiminnan tavoitteena koulutusalalla on erityisesti liikkuvuuden helpottaminen.

Tämän sekä valitusten ja vetoomusten vuoksi komissio on käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/645 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/645

---

(2004/C 84 E/0726)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0642/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Italian pienten kuntien olemassaoloa uhkaavat tekijät

Italiassa on 5 868 niin sanottua pientä eli alle viiden tuhannen asukkaan kuntaa, jotka edustavat äärettömän arvokasta kulttuuriperintöä ja historiallista perintöä.

Vaikka nämä kunnat eivät olisikaan taloudellisesti kukoistavia, niillä on syvään juurtunut historia ja perinteet. Italian ensimmäiset järjestäytyneen yhteiskunnan merkit ovat peräisin näistä kunnista, ja ne edustavat maan vuosituhansia vanhaa perintöä paljon enemmän kuin mikään muu alueellinen yksikkö, kuten maakunnat ja alueet.

Kuitenkin pienen kokonsa sekä järjestelmien yksinkertaistamisen ja uudistamisen vuoksi näitä kuntia uhkaa yhdistäminen muihin kuntiin, mikä tarkoittaa niiden katoamista maailmankartalta.

Tuntuisi kuitenkin tärkeältä turvata pienten kuntien ja niihin liittyvien paikallisyhteisöjen ominaislaatu, olemassaolo ja täydellinen autonomia, jotta maan rikas kulttuuri säilyisi, hallinnon hajauttaminen helpottuisi ja demokraattisten periaatteiden toteuttaminen ja demokraattinen edustus varmistuisi myös paikallistasolla.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko EU:lla alle 5 000 asukkaan kuntien tukemiseksi tarkoitettuja ohjelmia, jotka sisältävät konkreettisia toimia talouselämän, maatalouden, kaupan ja käsiteollisuuden tukemiseksi ja jotka auttavat tuomaan esiin niiden arvokasta perintöä niin luonnonvarojen, historian kuin kulttuurin suhteen? |
| --- | --- |

1.

Onko EU:lla alle 5 000 asukkaan kuntien tukemiseksi tarkoitettuja ohjelmia, jotka sisältävät konkreettisia toimia talouselämän, maatalouden, kaupan ja käsiteollisuuden tukemiseksi ja jotka auttavat tuomaan esiin niiden arvokasta perintöä niin luonnonvarojen, historian kuin kulttuurin suhteen?

| 2. | Onko näiden kuntien asukastiheyden takaamiseksi suunnitteilla aloitteita, esimerkiksi tukea asuntonsa tai toimintansa johonkin näistä kunnista vähintään kymmeneksi vuodeksi siirtäville tai korvauksia perheille, joiden on maksettava lastensa koulunkäyntikulut? |
| --- | --- |

2.

Onko näiden kuntien asukastiheyden takaamiseksi suunnitteilla aloitteita, esimerkiksi tukea asuntonsa tai toimintansa johonkin näistä kunnista vähintään kymmeneksi vuodeksi siirtäville tai korvauksia perheille, joiden on maksettava lastensa koulunkäyntikulut?

| 3. | Onko Euroopan unionilta mahdollista saada rahoitusta innovatiivisiin toimiin sellaisten palvelujen tarjoamiseksi ja hoitamiseksi, joita ei ole välttämätöntä sijoittaa kaupunkialueille, kuten pienet yliopistot, laboratoriot, museot, terveydenhuollon ja liikunta-alan infrastruktuuri ja terveydenhuolto-laitokset? |
| --- | --- |

3.

Onko Euroopan unionilta mahdollista saada rahoitusta innovatiivisiin toimiin sellaisten palvelujen tarjoamiseksi ja hoitamiseksi, joita ei ole välttämätöntä sijoittaa kaupunkialueille, kuten pienet yliopistot, laboratoriot, museot, terveydenhuollon ja liikunta-alan infrastruktuuri ja terveydenhuolto-laitokset?

| 4. | Voisiko komissio esittää kantansa asiaan? |
| --- | --- |

4.

Voisiko komissio esittää kantansa asiaan?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

EU tukee sosiaalis-taloudellisia kehitysohjelmia rakennerahastoista ja maaseudun kehittämisohjelmia Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR). Nämä ohjelmat tarjoavat mahdollisuuden muun muassa pienten kuntien ja kylien paikalliseen kehitystoimintaan. Paikallisen kehitystoiminnan tarkoituksena on koulutus- ja työllistymismahdollisuuksien antamiseksi ylläpitää ja luoda taloudellista toimintaa maatalousalalla, paikallisessa teollisuudessa ja käsityöalalla, palvelualalla, matkailualalla sekä maisemansuojelun ja luonto- sekä kulttuuriresurssien suojelun yhteydessä.

Kyseiset ohjelmat koskevat Italian eri alueita. Vastuu niiden jatkuvasta hallinnosta sekä taloudellisesti tuettavien hankkeiden valinnasta, on jäsenvaltioiden keskushallintotason ja alueellisen tason viranomaisilla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/646 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/646

---

(2004/C 84 E/0727)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0643/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Uusimmat tiedot Rooman ATAC-yhtymän epäillyistä rikkomuksista julkisia hankintasopimuksia tehtäessä

Aiemmin esitetyssä kysymyksessä P-3323/03 (1) pyydettiin lisätietoja julkisia hankintasopimuksia koskevista rikkomuksista, joihin Rooman ATAC-yhtymä oli mahdollisesti syyllistynyt. Komission 27. marraskuuta 2003 antamassa vastauksessa todettiin, että se keräisi tarvittavat tiedot saadakseen selville, oliko ATAC kyseisessä tapauksessa noudattanut julkisia hankintasopimuksia koskevia yhteisön säännöksiä ja periaatteita.

Voisiko komissio kertoa, onko se jo saanut tällaiset tiedot ja mitä johtopäätöksiä niistä voidaan siinä tapauksessa tehdä?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kirjallisen kysymyksen E-3323/03 seurauksena komissio pyysi 8. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisia toimittamaan tietoja Rooman ATAC-yhtymän noudattamista julkisia hankintoja koskevista menettelyistä, joita edellä mainittu kirjallinen kysymys koski, ja toimittamaan myös kaikki asiaan liittyvät asiakirjat.

Italian viranomaisilta saatiin kirje vasta maaliskuun 2004 alussa. Komissio tutkii parhaillaan kirjeessä annettuja vastauksia ja odottaa edelleen kaikkia asiaan liittyviä asiakirjoja; näiden tietojen perusteella pitäisi olla mahdollista tehdä lopullinen arvio kyseisten menettelyjen yhteensopivuudesta julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden kanssa.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/646 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/646

---

(2004/C 84 E/0728)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0646/04

esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Verilöylyt Liirassa (Pohjois-Uganda)

Ainakin 220 ihmistä surmattiin lauantaina 21. helmikuuta eräällä pakolaisleirillä Lirassa, joka on Pohjois-Ugandan pääkaupunki. Herran vastarinta -armeija (Lord's resistance army) sytytti tuleen satoja majoja ja ampui kohti aseettomia siviilejä. Paikallinen väestö katsoo, että Ugandan armeija on pääasiallisesti vastuussa siviiliväestön puutteellisesta suojelemisesta.

Mitä komissio aikoo tehdä tilanteen korjaamiseksi Pohjois-Ugandassa?

Mikä rooli komissiolla on tämän maan demokraattisen kehityksen kannalta?

Millä tavoin komissio aikoo tukea taloudellista ja sosiaalista kehitystä Ugandassa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio, kuten muutkin Ugandassa edustettuina olevat avunantajat, on syvästi huolissaan Pohjois-Ugandan hälyttävästä humanitaarisesta tilanteesta ja erityisesti siviileihin hiljattain kohdistetuista hirmuteoista Liran alueella. Pohjois-Ugandaa, yleistä armahdusta ja konfliktin jälkeistä elpymistä käsittelevä avunantajien ryhmä (Donor Group on Northern Uganda, Amnesty and Recovery from Conflict), jonka puheenjohtaja on komission Ugandan-edustuston päällikkö, luovutti Ugandan parlamentille 27. helmikuuta 2004 lausunnon, jossa tuomittiin ankarasti Herran vastarinta -armeijan (LRA) hyökkäys Barlonyon leiriin. Ugandan hallitusta vaadittiin — jälleen kerran — tutkimaan kaikkia mahdollisuuksia Pohjois-Ugandan konfliktin ratkaisemiseksi, mukaan luettuna sellaisen ilmapiirin luominen, jossa voitaisiin löytää neuvotteluratkaisu. Ryhmä tuomitsi myös viimeaikaiset Langi- ja Acholi-heimojen väliset etniset yhteenotot, jotka voivat johtaa jo nyt dramaattisen tilanteen kärjistymiseen lisää, jos niitä ei hillitä.

Komissio korostaa, että on ensisijaisesti Ugandan hallituksen ja armeijan vastuulla suojella siviilejä Herran vastarinta -armeijan julmilta hyökkäyksiltä sekä varmistaa, että sotilaalliset operaatiot toteutetaan siviilien suojelua sota-alueilla koskevien yleisesti tunnustettujen periaatteiden mukaisesti. Komissio katsoo kuitenkin myös, että Ugandan hallituksen tulisi tunnustaa pelkän sotilaallisen strategian rajoitukset ja etsiä muita, vaihtoehtoisia toimenpiteitä konfliktin ratkaisemiseksi. Avunantajaryhmä on ilmaissut halukkuutensa avustaa mielekkäissä yrityksissä löytää muu kuin sotilaallinen ratkaisu, ja komissio on toistuvasti keskustellut erilaisista vaihtoehdoista presidentin perustaman rauhanryhmän sekä Acholi-alueen kansalaisyhteiskunnan johtajien kanssa. Valitettavasti selvän strategian puuttuminen hallituksen puolella sekä se, että Herran vastarinta -armeijan johto ei ole vastannut pyyntöihin neuvotteluratkaisusta, ovat tähän asti estäneet kaikki tällaiset yritykset.

Komissio on siitä huolimatta valmiina auttamaan Pohjois-Ugandan sosiaalisessa ja taloudellisessa kunnostamisessa, jos ja kun turvallisuustilanne sallii keskipitkän aikavälin toimet. Tällä välin komissio on toimittanut merkittävää humanitaarista apua konfliktin koettelemien ihmisten kärsimysten lievittämiseksi. Euroopan humanitaarisen avun toimisto (ECHO) noudatti parlamentin vuonna 2003 hyväksymää päätöslauselmaa (1), jossa sitä pyydettiin lisäämään apua Pohjois-Ugandalle, ja nelinkertaisti kokonaisrahoituksensa vuonna 2003 aina 8 miljoonaan euroon. ECHOn apu koski seuraavia avunsaajamääriä eri aloilla: terveys- ja ravitsemuspalvelut (883 000), elintarviketurva (425 000), vedenjakelu- ja saniteetti-palvelut (1 000 000), muut tuotteet kuin elintarvikkeet (730 000) sekä entisten lapsisotilaiden kuntouttaminen (1 400).

Vuonna 2004 ECHO keskittyy terveys- ja ravitsemuspalveluihin, elintarviketurvaan, vedenjakelu- ja saniteettipalveluihin, muihin tuotteisiin kuin elintarvikkeisiin sekä suojeluun (tietoisuus maamiinoista), lapsisotilaiden kuntouttamiseen ja lasten koulunkäyntiin pakolaisoloissa. Humanitaarisen avun antajien toiminnan koordinoinnin tukeminen sodan koettelemilla alueilla on myös ensisijainen tavoite.

Ugandan demokraattisen kehityksen osalta komissio seuraa kiinnostuneena — ja hiukan huolestuneena — meneillään olevaa perustuslain tarkistamista sekä poliittista vuoropuhelua Ugandan hallituksen ja oppositiopuolueiden ryhmän välillä. Näitä kysymyksiä käsitellään Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisessa poliittisessa vuoropuhelussa Ugandan hallituksen ja muiden oleellisten poliittisten toimijoiden kanssa. Tarkoitus on rohkaista kyseisiä tahoja ratkaisemaan nykyiset erimielisyydet avoimen vuoropuhelun ja neuvottelun sekä vapaan ja oikeudenmukaisen vaalikilpailun keinoin.

Komission Ugandan taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskeva strategia on hahmoteltu Ugandan hallituksen ja komission laatimassa maakohtaisessa strategia-asiakirjassa. Se on laadittu avuksi alueilla, joiden katsotaan olevan ratkaisevia maan tulevaisuuden kannalta. Näitä ovat makrotaloudellinen tuki ja taloudellinen uudistus, liikenne ja maaseudun kehittäminen. Apua näillä keskeisillä alueilla täydennetään kehittämällä hallinnon ja kansalaisyhteiskunnan toimintakykyä.

Avunantajien tuen köyhyyttä vähentävän vaikutuksen lisäämiseksi komissio tekee tiivistä yhteistyötä muiden avunantajien kanssa hallituksen köyhyyden vähentämistä koskevan toimintasuunnitelman ja maatalouden nykyaikaistamissuunnitelman puitteissa. Lisäksi komissio aikoo tukea Ugandaa talous-kumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen käymisessä alueellisissa yhteyksissä sekä niihin liittyvien kauppapoliittisten ja rakenneuudistusten toteuttamisessa. Tähän sisältyy toimintakyvyn kehittäminen kauppapolitiikan alalla, mikä muun muassa auttaa Ugandaa hyödyntämään markkinoille pääsyn helpottamista talouskumppanuussopimusten sekä ”Kaikki paitsi aseet” -aloitteen puitteissa.

---

(1)  Euroopan parlamentin 3.7.2003 hyväksymä päätöslauselma: (http://www3.europarl.eu.int/omk/omnsapir.so/ pv2?PRG=DOCPV&APP=PV2&LANGUE=EN&SDOCTA=22&TXTLST=l&POS=l&Type_Doc=RESOL&TPV=DEF&-DATE=030703&PrgPrev=PRG@TITRE|APP@PV2|TYPEF@TITRE|YEAR@03|Find@ % 55 % 67 % 61 % 6e % 64 % 61|FILE@BI-BLIO03|PLAGE@l&TYPEF=TITRE&NUMB=l&DATEF=030703).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/648 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/648

---

(2004/C 84 E/0729)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0650/04

esittäjä(t): Mauro Nobilia (UEN) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Pakkauksia ja pakkausjätteitä sekä erilaisia tuotteita että pakkausjätteitä koskevan erottelun poistaminen

| — | Jätteitä koskeva yhteisön ympäristölainsäädäntö perustuu erilaisiin lähteisiin. |
| --- | --- |

—

Jätteitä koskeva yhteisön ympäristölainsäädäntö perustuu erilaisiin lähteisiin.

| — | Yhteisön jätelainsäädännössä säädetään jätteistä sekä muoveista, ja tässä yhteydessä on kyse tiedoista, joissa tuotteet eritellään pakkauksista. |
| --- | --- |

—

Yhteisön jätelainsäädännössä säädetään jätteistä sekä muoveista, ja tässä yhteydessä on kyse tiedoista, joissa tuotteet eritellään pakkauksista.

| — | Direktiivissä 94/62/EY (1), joka koskee pakkauksia ja pakkausjätteitä sekä lainsäädäntöongelmaa, viitataan tunnettuihin pakkauksia ja pakkausjätteitä koskeviin ongelmiin direktiivin tarkistamisen osalta. Tämä koskee erityisesti muovivalmisteita, joista olisi säädettävä erikseen. |
| --- | --- |

—

Direktiivissä 94/62/EY (1), joka koskee pakkauksia ja pakkausjätteitä sekä lainsäädäntöongelmaa, viitataan tunnettuihin pakkauksia ja pakkausjätteitä koskeviin ongelmiin direktiivin tarkistamisen osalta. Tämä koskee erityisesti muovivalmisteita, joista olisi säädettävä erikseen.

| — | Edellä mainittu koskee konkreettisesti sekä teollisuudessa että maataloudessa käytettyä pakkausmateriaalia, joka — siitä huolimatta, että se on tarkoitettu tuotteiden säilytykseen ja suojelemiseen — täyttää tehtävänsä tuotantoketjussa kussakin yrityksessä, ja jota ei tavallisesti käytetä markkinointiin. Näin ollen pakkaukset eivät siirry tuottajalta tuottajalle tai valmistajalta kauppiaalle. Pakkauksilla on tietty loppuarvo, vaikka niitä ei voitaisikaan enää käyttää uudelleen, mistä johtuen tuottaja itse huolehtii jätteiden keruusta ja kierrätyksestä. Jätteiden ominaisuudet vaikuttavat näin ollen omalta osaltaan jätteiden kierrätykseen. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittu koskee konkreettisesti sekä teollisuudessa että maataloudessa käytettyä pakkausmateriaalia, joka — siitä huolimatta, että se on tarkoitettu tuotteiden säilytykseen ja suojelemiseen — täyttää tehtävänsä tuotantoketjussa kussakin yrityksessä, ja jota ei tavallisesti käytetä markkinointiin. Näin ollen pakkaukset eivät siirry tuottajalta tuottajalle tai valmistajalta kauppiaalle. Pakkauksilla on tietty loppuarvo, vaikka niitä ei voitaisikaan enää käyttää uudelleen, mistä johtuen tuottaja itse huolehtii jätteiden keruusta ja kierrätyksestä. Jätteiden ominaisuudet vaikuttavat näin ollen omalta osaltaan jätteiden kierrätykseen.

| — | Edellä mainitut asiat koskevat konkreettisesti myös muovia ja paperia, joita tarvitaan usein erilaisten tuotteiden pakkaamiseen, ja joita käytetään samoihin tarkoituksiin uudelleen tai joita kuluttajat saattavat vastaavasti käyttää moninaisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitut asiat koskevat konkreettisesti myös muovia ja paperia, joita tarvitaan usein erilaisten tuotteiden pakkaamiseen, ja joita käytetään samoihin tarkoituksiin uudelleen tai joita kuluttajat saattavat vastaavasti käyttää moninaisiin tarkoituksiin.

| — | Kyseisen lainsäädännön soveltamisessa on ollut ongelmia jäsenvaltioissa, jotka joutuvat usein soveltamaan lainsäädäntöä, jossa tuotteiden ja pakkausten välillä on hiuksenhienoero. |
| --- | --- |

—

Kyseisen lainsäädännön soveltamisessa on ollut ongelmia jäsenvaltioissa, jotka joutuvat usein soveltamaan lainsäädäntöä, jossa tuotteiden ja pakkausten välillä on hiuksenhienoero.

| — | On myös tunnettua, että edellä mainitut lainsäädännölliset erot ovat johtaneet ja johtavat kiistoihin etenkin jätehuollossa (tämä koskee niin tuotteita kuin pakkauksiakin). |
| --- | --- |

—

On myös tunnettua, että edellä mainitut lainsäädännölliset erot ovat johtaneet ja johtavat kiistoihin etenkin jätehuollossa (tämä koskee niin tuotteita kuin pakkauksiakin).

Onko komissio valmis tarkistamaan tätä sääntelymenettelyä ja luopumaan siitä, jotta päästäisiin tuotteita ja pakkauksia koskevasta jaottelusta ja jotta voitaisiin käyttää jotain muuta vaihtoehtoista menettelyä jäteongelman ratkaisemiseksi? Onko mahdollista laatia erilainen tuotekohtainen menetelmä (muoviperäiset tuotteet mukaan lukien) tuotteista tai pakkauksista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Ilmaisut ”pakkaus” ja ”tuotteet” eivät ole toisiaan täydentäviä, koska ilmaisulla ”tuote” on myös laajempi merkitys sen lisäksi, että sillä tarkoitetaan ”pakkausta”. Pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/62/EY (2) ilmaisut ”pakkaus” ja ”pakkausjätteet” ovat tarpeen direktiivin soveltamisalan määrittelemiseksi ja oikeusvarmuuden antamiseksi taloudellisille toimijoille siitä, sovelletaanko heidän tuotteisiinsa direktiivin mukaisia velvoitteita vai ei. Sen lainsäädäntöprosessin aikana, joka johti pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun tarkistetun direktiivin 2004/12/EY (3) hyväksymiseen neuvostossa 11. helmikuuta 2004, Euroopan parlamentti ja neuvosto korostivat selkeiden sääntöjen tarvetta, jotta ”pakkaukset” ja ”tuotteet, jotka eivät ole pakkauksia” voidaan erottaa toisistaan. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös kehottaneet komissiota tarkentamaan tätä erottelua edelleen. Komissio valmistelee paraikaa kyseisen direktiivin seurantaa koskevaa selvitystä.

Siirtyminen materiaalilähtöiseen näkemykseen kierrätyksen edistämiseksi on yksi niistä vaihtoehdoista, joita esitettiin komission tiedonannossa ”Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa” (4). Kysymyksessä esitetyllä tavalla sillä voitaisiin todellakin vauhdittaa tiettyjen jätteiden käsittelyn yhdenmukaistamista.

---

(1)  EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10.

(2)  EYVL L 365, 31.12.1994.

(3)  EUVL L 47, 18.2.2004.

(4)  KOM(2003) 301 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/649 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/649

---

(2004/C 84 E/0730)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/04

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ranskan kielen asema yhteisön toimielimissä

Lehtitietojen mukaan komissio myöntäisi noin 20 miljoonan euron määrärahan ranskan kielen virallisen aseman vahvistamiseksi yhteisön toimielimissä. Päätös lienee tehty sen jälkeen kun oli selvinnyt, että kymmenen uuden jäsenvaltion tulevat virkamiehet osaavat ensimmäisenä vieraana kielenä englantia. Lehtitietojen mukaan tarkoituksena on kouluttaa 5 000 henkilöstön jäsentä ranskan kielen taitoisiksi vuoteen 2008 mennessä (lisäksi Ranskan hallitus pyrkii edistämään ranskan kielen asemaa tulevissa jäsenvaltioissa).

Pitävätkö tiedot paikkansa?

Kukaan ei voi kiistää, etteikö olisi hyödyllistä edistää vieraiden kielten osaamista ennen muuta Euroopan unionin toimielimissä. Nyt vaikuttaa kuitenkin siltä, että tietyn kielen oppimista (tässä tapauksessa ranskan) tuetaan vastapainoksi toisen kielen vahvemmalle asemalle. Onko aiemmin ryhdytty vastaavanlaisiin toimiin samassa hengessä? Mistä kielistä silloin oli kyse?

Haluaako komissio vaikuttaa Euroopan unionissa käytettyjen kielten välisiin suhteisiin tukemalla tiettyä kieltä muiden kielten kustannuksella? Eikö komission pitäisi olla asiassa puolueeton?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Seppänen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0308/04 (1).

---

(1)  Katso sivu 358.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/649 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/649

---

(2004/C 84 E/0731)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0652/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Komissio vs. meriturvallisuutta koskevat perussäännöt

Komission lehdistötiedotteen IP/04/159 mukaan kreikkalaisten viranomaisten asettamat vaatimukset, että sisäisen rannikkoliikenteen alusten miehistön olisi suoritettava kreikan kielen koe, ovat laittomia.

Se periaate, että rannikkoliikenteen alusten miehistön on osattava sen maan kieltä, jonka rannikolla ne liikennöivät, perustuu terveeseen järkeen, ja kyseinen periaate on käytössä esimerkiksi norjalaisilla reittialuksilla, jotka liikennöivät Norjan ja sen naapurimaiden välillä Pohjanmerellä ja Itämerellä.

Voiko komissio vahvistaa tiedotteen IP/04/159 paikkansapitävyyden?

Voiko komissio antaa minulle tiedot selvityksestä, jonka se on varmasti tehnyt ennen kuin se on todennut laittomaksi sen periaatteen soveltamisen, että Euroopan rannikoilla liikennöivien alusten miehistön on osattava paikallista kieltä?

Voiko komissio selventää, mikä on sen vastuu siinä tapauksessa, että onnettomuus on johtunut siitä, ettei kyseistä meriturvallisuutta koskevaa perussääntöä ole noudatettu?

Voiko komissio selventää, kuinka tämä täysin vastuuton suhtautuminen sopii yhteen merituvallisuuden takaamista koskevien komission vakuuttelujen kanssa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2004)

Komission näkemyksen mukaan ei voida hyväksyä, että kaikilta miehistön jäseniltä — mukaan luettuna ne, joiden tehtäviin ei kuulu auttaa matkustajia onnettomuustilanteessa — vaaditaan kreikan kielen taitoa.

Komissio muistuttaa, että yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 4 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/25/EY (1) säännellään muiden muassa laivassa tapahtuvaan viestintään liittyviä kysymyksiä. Kyseisen direktiivin 17 artiklassa vaaditaan jäsenvaltioita valvomaan, että matkustajalaivojen niillä miehistön jäsenillä, jotka vastaavat matkustajien auttamisesta onnettomuustilanteessa, on riittävät taidot kommunikoida matkustajien kanssa. Niiden kielten hallinta, jotka vastaavat reitillä liikennöivän aluksen matkustajien pääasiallisia kansallisuuksia, on edellytys, jota voidaan vaatia.

Sen osalta, mitä arvoisa parlamentin jäsen toteaa norjalaisaluksiin sovellettavista säännöistä, voidaan todeta, että komissio hankkii tarvittavat tiedot Euroopan vapaakauppaliiton valvontaviranomaisilta.

---

(1)  EYVL L 136, 18.5.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/650 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/650

---

(2004/C 84 E/0732)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0659/04

esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Hallituksista riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan rahoittaminen — Eurooppa-valmistelukunta?

Voiko komissio ilmoittaa, mitkä hallituksista riippumattomat järjestöt ja/tai kansalaisyhteiskunnan edustajat/organisaatiot saavat rahoitusta, avustuksia tai kulukorvauksia osallistumisestaan Eurooppa-valmistelukuntaan?

Voiko komissio kertoa myös kuinka paljon, milloin ja mitä tarkoitusta varten kullekin yksittäiselle organisaatiolle, yksityishenkilölle tai hallituksista riippumattomalle järjestölle on maksettu?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Kuten kirjalliseen kysymykseen P-0074/04 (1) äskettäin annetussa vastauksessa ilmoitettiin, arvoisa parlamentin jäsen voi halutessaan pyytää yksityiskohtaisempia tietoja neuvoston pääsihteeristöltä, joka on hoitanut kummankin valmistelukunnan sihteeristön tehtävät.

---

(1)  Katso sivu 144.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/651 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/651

---

(2004/C 84 E/0733)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0671/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Uusien henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen ilmoittamatta jättäminen Irlannissa

Komissio lähetti huhtikuussa 2002 Irlannille perustellun lausunnon, josta ilmoitettiin lehdistötiedotteessa IP/02/553. Lausunto koskee sitä, että Irlanti ei ole ilmoittanut tietoja uusien henkilöautojen hiilidioksidipäästöistä 22. kesäkuuta 2000 tehdyn päätöksen N:o 1753/2000/EY (1) mukaisesti. Onko komissio saanut Irlannilta vastausta lausuntoon? Mitä Irlanti tässä tapauksessa vastasi? Mitä toimia komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa asian yhteydessä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Rikkomismenettely, johon parlamentin jäsen viittaa (2), koskee sitä, että Irlanti ei ollut ilmoittanut uusien henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä (C02-päästöjä) koskevia seurantatietoja vuodelta 2000 uusien henkilöautojen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen seurantajärjestelmästä 22. kesäkuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EY) N:o 1753/2000 mukaisesti. Koska Irlannin vastauksessa ei toimitettu puuttuvia tietoja, komissio päätti viedä asian yhteisön tuomioistuimeen ja esitti kanteen kesäkuussa 2003. Tuomioistuinmenettelyn aikana Irlanti toimitti vuosia 2000 ja 2001 koskevat tiedot. Komissio katsoi rikkomisen tästä syystä päättyneen ja päätti luopua kanteesta joulukuussa 2003.

---

(1)  EYVL L 202, 10.8.2000, s. 1.

(2)  2001/2203.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/651 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/651

---

(2004/C 84 E/0734)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0672/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Proviisorien ammattipätevyyden tunnustaminen

Direktiivin 85/433/ETY (1) 2 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat estää muussa jäsenvaltiossa pätevyytensä hankkineita proviisoreita työskentelemästä alle kolme vuotta toimineissa apteekeissa.

Onko komissiolle toimitettu valituksia kyseisen säädöksen vaikutuksista jäsenvaltioissa? Mitä komissio on vastannut mahdollisiin valituksiin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Ensimmäiseksi komissio haluaisi täsmentää, että jäsenvaltioilla ei ole oikeutta estää muussa jäsenvaltiossa pätevyytensä hankkineita proviisoreita työskentelemästä alle kolme vuotta toimineissa yleisölle avoimissa apteekeissa arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman säännöksen nojalla. Säännöksen nojalla on ainoastaan mahdollista kieltää näitä omistamasta apteekkeja (niissä jäsenmaissa, joissa vain proviisoreilla on oikeus omistaa apteekkeja) tai toimimasta apteekin hoitajana, johtavana proviisorina tai teknisenä vastuuhenkilönä (eli henkilönä, joka on vastuussa apteekin toiminnasta) tällaisissa apteekeissa. Muussa jäsenvaltiossa pätevyytensä hankkineilla proviisoreilla on siis oikeus työskennellä alle kolme vuotta toimineissa apteekeissa, vaikka he voivatkin työskennellä niissä ainoastaan palkattuina työntekijöinä.

Komissio ei ole saanut tästä asiasta valituksia. Se on kuitenkin saanut aihetta koskevia kirjeitä erityisesti parlamentin jäseniltä. Parlamentin vetoomusvaliokunnalle esitettiin myös tätä poikkeusta koskeva vetoomus, jonka käsittely on jo lopetettu.

Kuten komissio on todennut tiedonannoissaan ja vastauksissaan edellä mainittuihin kirjeisiin ja vetoomukseen, direktiivin 85/433/ETY (2) 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty poikkeus selitetään direktiivin johdanto-osan seitsemännessä kappaleessa: sen avulla pyritään välttämään ongelmia, joita saattaisi aiheutua eroista sellaisten jäsenmaiden välillä, jotka rajoittavat uusien apteekkien perustamista ja niiden, joissa ei ole tällaisia rajoituksia.

Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan kyseistä poikkeusta oli määrä tarkastella uudelleen viiden vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta. Vuonna 1993 suoritetusta uudelleentarkastelusta kävi kuitenkin ilmi, että noin puolet jäsenvaltioista sovelsi tuolloin poikkeusta. Tämän vuoksi sen poistamista ei silloin ehdotettu.

Kyseisen säännöksen sanamuodon mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus soveltaa tai olla soveltamatta tätä poikkeusta. Näin ollen, jos jokin jäsenvaltio päättäisi muuttaa lainsäädäntöään poistamalla kyseisen rajoituksen ja laajentaisi siten proviisorien sijoittautumisvapautta, direktiiviä 85/433/ETY ei rikottaisi.

Komissio antoi 7. maaliskuuta 2002 ehdotuksen direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta (3), jossa se ehdotti tämän poikkeuksen poistamista. Parlamentti teki ensimmäisessä käsittelyssään kuitenkin tarkistuksia, joiden tavoitteena oli tämän säännöksen palauttaminen ehdotukseen. Komissio hylkäsi nämä tarkistukset.

---

(1)  EYVL L 253, 24.9.1985, s. 37.

(2)  Neuvoston direktiivi 85/433/ETY, annettu 16 päivänä syyskuuta 1985, farmasian tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi farmasian alalla (EYVL L 253, 24.9.1985).

(3)  KOM(2002) 119 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/652 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/652

---

(2004/C 84 E/0735)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0673/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin kansalaisilta korkea-asteen koulutuksesta perittävät maksut

Irlannissa korkea-asteen koulutukseen osallistuvat opiskelijat, jotka eivät ole Euroopan unionin kansalaisia, maksavat usein kolme kertaa suurempia lukukausimaksuja kuin opiskelijat, jotka ovat Euroopan unionin kansalaisia.

Tietääkö komissio, että Irlannin hallitus ei ole vielä ilmoittanut korkeakoulutuksen aloittamista seuraavana lukuvuonna Irlannissa suunnitteleville uusien jäsenvaltioiden kansalaisille, ovatko he oikeutettuja alennettuihin Euroopan unionin kansalaisille tarkoitettuihin lukukausimaksuihin? Vaikka korkea-asteen koulutuksen hakemusten jättämisen määräaika on jo umpeutunut, monet Irlannin yliopistojen ja korkeakoulujen mahdolliset opiskelijat eivät ole saaneet Irlannin opetus- ja tiedeministeriöltä tietoa siitä, mikä heidän asemansa on syyskuussa alkavana lukukautena.

Onko komissio yhtä mieltä siitä, että Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden kansalaisille tarkoitettujen maksujen periminen uusien jäsenvaltioiden kansalaisilta on selkeästi syrjintää, koska he ovat Euroopan unionin kansalaisia 1. toukokuuta 2004 lähtien? Onko komissio ollut yhteydessä Irlannin hallitukseen asian johdosta? Mitä Irlannin hallitus on vastannut? Onko komissio saanut vastaavia valituksia muilta jäsenvaltioilta asian yhteydessä? Mitä toimia se esittää toteutettavaksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Koulutukseen osallistumisen ehtojen suhteen jäsenvaltioiden on noudatettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Sen mukaan jäsenvaltiossa toimivan korkeakoulun tai opiston on otettava opiskelupaikkaa hakeva EU-kansalainen opiskelijaksi samoin ehdoin kuin oman maan kansalaiset.

Näin ollen Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden on lukuvuodesta 2004—2005 lähtien sovellettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta uusien jäsenvaltioiden kansalaisiin, jotka ovat oikeutettuja samansuuruisiin maksuihin kuin kotimaiset opiskelijat.

Komissio ei ole saanut asiaan liittyviä valituksia, eikä se siksi ole vielä ottanut yhteyttä Irlannin hallitukseen.

Komission yksiköt ottavat yhteyttä Irlannin viranomaisiin muistuttaakseen niitä uusien jäsenvaltioiden kansalaisten oikeuksista osallistua koulutukseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/653 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/653

---

(2004/C 84 E/0736)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Villieläinten liha (bushmeat) — rajavalvonta

Viitaten Euroopan parlamentin tukeen De Rossan mietinnölle vetoomuksesta 461/2000 ja komission kirjalliseen kysymykseen E-2445/03 (1) antamaan vastaukseen (22. heinäkuuta 2003), miten komissio on tiedottanut jäsenvaltioille tarpeesta parantaa rajavalvontaa villieläinten lihan kaupan estämiseksi?

Mitä toimia komissio ehdottaa villieläinten lihan laittoman tuonnin estämiseksi Eurooppaan ja toimien yhteensovittamiseksi niin, että voidaan tehostaa yhteisön ulkorajojen valvontaa ja saada tämä laiton kauppa loppumaan?

---

(1)  Katso sivu 492.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/653 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/653

---

(2004/C 84 E/0737)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0680/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Villieläinten liha (bushmeat) — sairauksien siirtyminen

Euroopan parlamentti on antanut tukensa De Rossan mietinnölle vetoomuksesta 461/2000. Mitä toimia komissio on toteuttanut arvioidakseen riskejä, joita liittyy mahdolliseen tautien siirtymiseen ihmisiin lihasta, jota on tuotu laittomasti Euroopan unionin alueelle?

David Byrnen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0679/04 ja E-0680/04

(6. huhtikuuta 2004)

Jäsenvaltioilta vaaditaan eläintuotteiden tuontia, myös yksityistuontia, koskevan tiukan valvonnan ylläpitämistä ja täytäntöönpanemista ehkäisemään riskejä, jotka uhkaavat sekä eläinten terveyttä että kansanterveyttä. Komissio myöntää, että matkustajien omaan käyttöön tarkoitetun villieläinten lihan (bushmeat) tuonti on suuri riskitekijä.

Vahvistaakseen valvontaa, joka koskee matkustajien omaan käyttöön tuomia eläintuotteita, kaikenlainen laiton tuonti mukaan luettuna, komissio teki äskettäin komission päätöksen 2002/995/EY (1). Siinä määritellään säännöt, jotka estävät rajoitetuin poikkeuksin kaikkien omaan käyttöön tarkoitettujen maitoja lihaerien tuonnin EU:n alueelle, ja se sisältää säännöksen jäsenvaltioiden toteuttamista matkustajien tarkastuksista kaikissa rajanylityspaikoissa kolmansien valtioiden rajoilla.

Lisäksi suunniteltiin ilmainen monikielinen juliste, jota jaettiin käytettäväksi lentoasemilla yleisön tietoisuuden lisäämiseksi, matkustajien henkilökohtaisissa matkatavaroissa kuljetettuja eläinperäisiä tuotteita koskevien sääntöjen tiukentumisesta. Komissio on myös laatinut ja lähettänyt jäsenvaltioille seurantakyselyn uuden valvonnan tuloksista saadakseen jäsenvaltioilta asiaan liittyvää palautetta.

Kyselystä sekä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden työryhmistä saatujen tietojen perusteella komissio aikoo pian antaa valvonnan parantamiseksi ja tiukentamiseksi asetuksen, joka korvaa komission päätöksen 2002/995/EY.

Asetus ei ainoastaan vahvista nykyisiä sääntöjä vaan myös antaa jäsenvaltioille suuremmat toimintamahdollisuudet täytäntöönpanon parantamiseksi ja niiden matkustajien selkeäksi rankaisemiseksi, joiden todetaan rikkoneen sääntöjä.

Näiden toimien täydentämiseksi elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on tarjoutunut suorittamaan pian tarkastuskäyntejä useampaan jäsenvaltioon tarkistaakseen, kuinka tehokkaasti jäsenvaltiot soveltavat yhteisön lainsäädännössä määrättyä valvontaa, myös laittomaan tuontiin liittyvän ongelman osalta.

---

(1)  Komission päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 2002, henkilökohtaiseen kulutukseen tuotavia eläinperäisiä tuotteita koskevista väliaikaisista suojatoimenpiteistä (EYVL L 353, 30.12.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/654 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/654

---

(2004/C 84 E/0738)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0688/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 10 artiklan 3 kohdan soveltaminen

Azorien maidontuottajajärjestöt ovat vaatineet toiminnallisuuden, avoimuuden ja valvonnan vuoksi, että viitemäärien käyttämättä jääneiden kiintiöiden mahdollista uudelleen jakamista koskevat laskelmat tehtäisiin ei ainoastaan jokaisen ostajan kohdalla ja kansallisella tasolla vaan myös väliaikaisesti alueittain.

Katsooko komissio, että tämä pyyntö on vastoin asetuksen (EY) N:o 1788/2003 (1) 10 artiklan sanamuotoa ”puolueettomin perustein”?

Onko komissio tietoinen tapauksista, joissa jäsenvaltio turvautuu tähän välivaiheeseen tilanteessa, jossa viitemäärät jaetaan mahdollisesti uudelleen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1788/2003 10 artiklan 3 kohdassa määrätään yksiselitteisesti käyttämättömän määrän uudelleenjakamisesta sekä jäsenvaltiokohtaisesti että ensin ostajakohtaisesti ja tämän jälkeen tarvittaessa jäsenvaltiokohtaisesti. Näin ollen aluekohtainen vaihtoehto on pois suljettu.

Asetuksen (ETY) N:o 1788/2003 10 artiklan 3 kohdassa ei viitata aluekohtaiseen tasoon moitteettomaan hallinnointiin liittyvistä syistä, ja koska ostajan asemaa ei haluta heikentää.

Toimitusten osalta on sovittu, että ostajat ovat päävastuussa maksuosuuksien ja lisämaksujen perimiseen liittyvien toimien hallinnoinnista. Tästä syystä käyttämättömät määrät voidaan jakaa ostajien mukaan.

Tämä malli ei näin ollen sovi yhteen alueellista hallinnointia koskevan mallin kanssa. Ostajien keräysalueet eivät välttämättä noudata alueellisia rajoja, sillä sama ostaja voi kerätä maitoa useammalta alueelta.

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 123.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/655 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/655

---

(2004/C 84 E/0739)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0691/04

esittäjä(t): Dominique Souchet (NI) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Systeemiset hyönteismyrkyt

Ranskan maatalousministeri ilmoitti 23. helmikuuta ennalta ehkäisevänä toimenpiteenä keskeyttävänsä tilapäisesti sellaisten tuotteiden markkinoillepääsyn, jotka sisältävät hyönteismyrkyissä käytettävää molekyyliä nimeltään Fipronil. Tämä johtuu Bayer Crop -yritykseen kohdistuneista syytöksistä, joissa haettiin vastauksia siihen, olivatko tätä molekyyliä sisältävät maataloustuotteet mahdollisesti toksisia ja miten ne vaikuttaisivat ihmisten ja eläinten terveyteen.

Aikooko komissio tehdä erityisiä johtopäätöksiä tästä keskeyttämispäätöksestä, jota sovelletaan varautumis-periaatteen mukaisesti?

Aikooko komissio ryhtyä erityisesti mehiläishoidon alalla samanlaisiin toimiin kuin mihin Ranskassa on ryhdytty?

Mihin jatkotoimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä parlamentin 13. joulukuuta 2001 hyväksymän päätöslauselman suhteen, joka on tehty hunajan tuotannon ja markkinoinnin parantamiseksi (A50381/2001)? Päätöslauselmassa todettiin, että pitkän pysyvyysajan omaavat systeemiset hyönteismyrkyt ovat aiheuttaneet hyvin vakavia vahinkoja mehiläiskannoiile useassa jäsenmaassa.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen Ranskan maatalousministerin 23. helmikuuta 2004 antamasta ilmoituksesta keskeyttää lupien myöntäminen fipronilia sisältäville tuotteille kunnes Euroopan elintarviketurvallisuus-viranomainen ilmoittaa kantansa kyseiseen aineeseen. Komissio huomauttaa, että tuotteita markkinoi Ranskassa BASF eikä Bayer CropScience.

Komissio toteaa, että toimenpide heijastaa Ranskan viranomaisten varovaisuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jonka ne omaksuivat tekemänsä fipronilia koskevan tieteellisen analyysin johdosta.

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on parhaillaan tekemässä fipronilista tieteellistä analyysiä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) mukaisesti. Kun analyysi on tehty, komissio ehdottaa tarkoituksenmukaisia toimia, joihin kyseisen aineen suhteen yhteisön tasolla voidaan ryhtyä. Koska direktiivissä säädetään, että ainetta koskevaa yhteisön päätöstä odotettaessa jäsenvaltiot voivat jatkaa kansallisten toimenpiteiden soveltamista ainetta sisältäviin tuotteisiin, komissio ei tässä vaiheessa ehdota muihin toimenpiteisiin ryhtymistä kuin kehityksen seuraamista tiiviisti ja jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon helpottamista.

Mitä parlamentin päätöslauselman seurantaan tulee, komissio hyväksyi 5. helmikuuta 2004 pitämässään kokouksessa parlamentin suositusten johdosta jatkoasiakirjan (2), joka toimitettiin sähköpostitse parlamenttiin 11. helmikuuta 2004 sen laadintakielellä. Muut kielitoisinnot lähetetään heti, kun ne ovat saatavilla.

Hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä 25. kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/97 (3) mukaisesti jäsenvaltioiden esittämät ohjelmat voivat käsittää toimia mehiläiskantojen uusimiseksi. Esimerkiksi Ranskan tuotantovuosille 2002—2003 ja 2003—2004 esittämä hunajaohjelma sisältää tällaisen toimen.

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991.

(2)  Asiak. SP (2004)-293.

(3)  EYVL L 173, 1.7.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/656 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/656

---

(2004/C 84 E/0740)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0696/04

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kansallismielisiä poliitikkoja ja heidän itsevaltaisia käytäntöjään ylistävien kirjojen tai niiden kääntämisen rahoittaminen Kulttuuri 2000 -ohjelmasta

Onko Euroopan komissio rahoittanut (Kulttuuri 2000 -ohjelman kautta) turkkilaisen kansallismielisen poliitikon Kemal Atatürkin elämää ja menettelytapoja käsittelevän kirjan kirjoittamista (tai sen kääntämistä esimerkiksi ranskasta kreikkaan)?

Tietääkö komissio, onko mainitun poliitikon ja hänen Turkkiin perustamansa totalitaarisen hallitusmuodon kansallismielisyyttä sekä hänen itsevaltaisia taipumuksiaan ylistävän ja kreikkalaisia ”murhaajiksi” nimittelevän kirjan julkaisemista tai kääntämistä rahoitettu Kreikassa tai muissa EU:n jäsenvaltioissa (ja missä niistä)?

Mitä sellaisia elämäkertakäännöksiä komissio on rahoittanut Kulttuuri 2000 -ohjelman kautta, joiden aiheena on autoritaarista ottomaanivaltaa vastustaneiden ja kansansa vapauteen johtaneiden Balkanin kansojen ja arabien suurten johtajien ja sankareiden elämä?

Mikäli tällaista Atatürkin menettelytapoja käsittelevää kirjaa on rahoitettu Kulttuuri 2000 -ohjelman kautta, mitä menettelyä noudatettiin ja mikä taho valitsi kyseisen kirjan tai sen kääntämisen rahoitettavaksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Kirjojen, lukemisen ja kääntämisen osalta Kulttuuri 2000 -ohjelman tavoitteena on lisätä Euroopan kansojen kirjallisuuden ja historian tuntemusta sekä edistää teosten levittämistä. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä kauno- ja tietokirjallisuuden kääntämiseen myönnettyjä varoja (erityisesti vähemmän tunnetuista Euroopan kielistä sekä Keski- ja Itä-Euroopan kielistä).

Valittaessa teoksia, joiden kääntämistä tuetaan, olennaisena perusteena on alkuteoksen ja käännösten laatu samoin kuin kustantajan laatu ja luotettavuus, mutta samalla otetaan kuitenkin huomioon ilmaisun vapauden periaate.

Teosten valintaperusteet on määritelty selkeästi vuosittaisissa ehdotuspyynnöissä, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Komissio on rahoittanut Kulttuuri 2000 -ohjelmasta Alexandre Jevakhoffin historiallisen teoksen Kemal Atatürk: les chemins de l'occident kääntämisen ranskan kielestä kreikan kielelle.

Komissiolle ei ole ilmoitettu muun julkisen rahoituksen myöntämisestä kyseisen teoksen kääntämiseksi muille Euroopan kielille.

Yksityiskohtainen luettelo teoksista, joiden kääntämistä on rahoitettu Kulttuuri 2000 -ohjelmasta vuodesta 2000 lähtien, on saatavilla Internet-osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_en.html).

Menettelystä, jota noudatetaan kääntämisen rahoittamiseksi Kulttuuri 2000 -ohjelmasta, on säädetty kyseisen ohjelman perustamisesta tehdyssä päätöksessä (1). Menettelyä noudatetaan tinkimättä.

Kustantaja, joka sai varoja teoksen Kemal Atatürk: les chemins de l'occident kääntämiseksi, on nimeltään Editions Travlos.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 508/2000/EY, tehty 14 päivänä helmikuuta 2000, Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta (EYVL L 63, 10.3.2000).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/657 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/657

---

(2004/C 84 E/0741)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/04

esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttö Edunet-hankkeeseen

Kahdessa aiemmin esittämässäni kysymyksessä (E-0103/01 (1), esitetty 29. tammikuuta 2001 ja E-2345/02 (2), esitetty 29. heinäkuuta 2002) pyysin komissiota puuttumaan tapaukseen, joka liittyy CST-rajavastuuyhtiön tukemaan ja Euroopan unionin varoista rahoitettuun (Euroopan sosiaalirahastosta, Adapt-ohjelman kautta) Edunet-hankkeeseen, jonka yhteydessä unionin varoja oli ilmeisesti käytetty unionin rahastojen tarkoitusten vastaisesti.

Komission puolesta 8. maaliskuuta 2001 antamassaan vastauksessa komission jäsen Anna Diamantopoulou ilmoitti, että asiasta esitettyjen kysymysten perusteella komissio oli pyytänyt Italian työministeriötä tarkistamaan Edunet-hankkeen kustannukset ja pidättäytymään maksamasta hankkeeseen liittyviä ennakkoja.

Toisessa vastauksessaan (annettu 16. syyskuuta 2002) Anna Diamantopoulou ilmoitti a) komission vastaanottaneen Italian työministeriöltä raportin, josta oli selvinnyt että ”hankkeeseen kuuluva toiminta ja hankkeen ulkopuolinen työmarkkinajärjestöjen toiminta ovat sekoittuneet”, b) Italian työministeriön keskeyttäneen kaikki maksut, c) komission toimittaneen asiaan liittyvät asiakirjat Euroopan petosten-torjuntavirastolle (OLAF) ja d) komission odottavan kyseisten yhteisöaloitteiden (Adapt/Emploi) tilinpäätöstä ja varaavan itselleen oikeuden tämän jälkeen arvioida esitettyjen kulujen tukikelpoisuuden.

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella Rooman syyttäjänvirasto käynnisti tapaukseen liittyvän oikeudellisen tutkinnan, jonka tutkimusvaihe on todennäköisesti päättynyt.

Kysymyksen esittäjä tiedusteleekin komissiolta:

| — | Onko komissio saanut esimerkiksi Italian hallitukselta täydentäviä tietoja Edunet-hankkeeseen liittyvistä seikoista? |
| --- | --- |

—

Onko komissio saanut esimerkiksi Italian hallitukselta täydentäviä tietoja Edunet-hankkeeseen liittyvistä seikoista?

| — | Voiko komissio jo arvioida Edunet-hankkeen yhteydessä esitettyjen kulujen tukikelpoisuuden? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio jo arvioida Edunet-hankkeen yhteydessä esitettyjen kulujen tukikelpoisuuden?

Lisäksi esittelijä kysyy komissiolta, onko sen mielestä Euroopan sosiaalirahaston tavoitteiden ja päämäärän vastaista, että edellä esitettyyn tapaukseen sekaantunut järjestö FISACAT-Cisl tukee nykyään joitakin muita Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavia yhteisöaloitteita (esimerkiksi ”Flexible Training System” -hanke)?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Kuten parlamentin jäsenen kysymykseen E-2345/02 annetusta vastauksesta ilmenee, Italian työministeriö on keskeyttänyt Edunet-hankkeen maksut, koska kyseinen osa ohjelmasta on tutkimuksen kohteena.

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on aloittanut tutkimuksen asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (3) 1 artiklan 2 kohdan mukaisena koordinointitapauksena.

Tutkimuksen, johon OLAF antoi apuaan ja teknistä tukea, suoritti Italian viranomainen (Guardia di Finanza).

Edellä mainitussa toimessa havaittiin väärinkäytöksiä, joista on aiheutunut vahinkoa Euroopan sosiaalirahastolle. Rooman yleinen syyttäjä käynnisti myöhemmin rikosoikeudenkäynnin 10 henkilöä vastaan. Komissio ei ole vielä saanut tietoonsa, että Italian tuomioistuin olisi tehnyt lopullisen päätöksen asiassa.

OLAF huolehtii nyt asian taloudellisesta ja oikeudellisesta loppuselvityksestä.

Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta päättää ADAPT-ohjelma (oikeustoimien kohteena olevaa Edunet-hanketta lukuun ottamatta) asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (4) 52 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

---

(1)  EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 11.

(2)  EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 225.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999).

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/658 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/658

---

(2004/C 84 E/0742)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0702/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Grönlanninpallaksen elvytyssuunnitelma: komission hyväksymät erityiset toimet

Vastatessaan 27. marraskuuta 2003 aikaisempaan kysymykseeni P-3264/03 (1) komissio ilmoitti, että kalastuksen pääosastoon on perustettu työryhmä, joka tutkii kaikkia Luoteis-Atlantin kalastusjärjestössä (NAFO) esille tulevia asioita, joilla on vaikutusta yhteisön laivastoon. Näitä ovat vuoden 2003 vuosikokouksessa tehdyt päätökset.

Osallistuessaan kalatalousvaliokunnan kokoukseen 19. tammikuuta 2004 pääjohtaja vastasi kysymykseeni McGuiren tekemistä uusista tieteellisistä selonteoista, jotka olivat ristiriidassa NAFO:n aikaisempien selontekojen kanssa, että komissio tutkisi ne. Hiljattain Madridissa on pidetty uusia kokouksia tiedemiesten kanssa.

Voisiko komissio tiedottaa, missä vaiheessa asia on tällä hetkellä?

Ottaako komissio uudet selonteot huomioon valmistautuessaan tämän vuoden kesä- ja syyskuussa pidettäviin NAFO:n kokouksiin, jotta se voisi puolustaa paremmin EU:n kalastajien etuja?

Voisiko komissio tiedottaa, mitä konkreettisia suunnitelmia ja keinoja sillä on auttaakseen laivastoa, johon NAFO:n vuonna 2003 hyväksymät grönlanninpallasta koskevat päätökset vaikuttavat kielteisesti?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio on tutustunut McGuire-raporttiin ja osallistunut Espanjan viranomaisten järjestämään kokoukseen. Perusteellisen tarkastelun yhteydessä kuultiin kaikkia NAFOn (Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön) tieteelliseen neuvostoon kuuluvia yhteisön edustajia. Komissio katsoo, ettei raportti tuo esiin uusia näkökohtia, ja näin ollen komissio suhtautuu edelleen luottamuksella NAFOn tieteellisen neuvoston kesäkuussa 2003 tekemiin päätöksiin. Komissio katsoo, että asianmukaisin foorumi tästä raportista käytävälle keskustelulle olisi NAFOn tieteellisen neuvoston kokous kesäkuussa 2004.

KOR-asetuksen (2) muutoksista keskustellaan parhaillaan neuvostossa. Muutosten tarkoituksena on helpottaa elvytys suunnitelmien hyväksymisestä kalastajille aiheutuvaa taakkaa, ja niihin sisältyvät kalastajia koskevat sosioekonomiset toimenpiteet. Komissio suhtautuu muutoksiin suopeasti.

Yhteisön NAFO-laivastolle on myös tarjottu vaihtoehtoisia kalastusmahdollisuuksia kiintiösiirtojen avulla Grönlannin ja Färsaarten vesillä.

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 248.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (EYVL L 337, 30.12.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/659 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/659

---

(2004/C 84 E/0743)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0703/04

esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Jäsenvaltioiden maksuosuudet yhteisön talousarvioon

Kunkin jäsenvaltioiden maksuosuus EU:n talousarvioon on alle taikka vain vähän yli prosentin jäsenvaltion kansantulosta.

Kun otetaan huomioon, että yhteisön talousarvio on oleellisen tärkeä EU tasapainoiselle ja yhtenäiselle kehittymiselle sekä Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden saavuttamiselle, miksi näitä maksuosuuksia yhä käytetään kunkin jäsenvaltion budjettivajeen täyttämiseen?

Jos näin ei tehtäisi, lakkaisiko kansallisen budjettivajeen täyttäminen yhteisön talousarvion maksuosuuksia leikkaamalla olemasta enää tekosyy sille, että estetään uusien talousnäkymien (2007—2013) tulojen kasvua?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

EY:n perustamissopimus velvoittaa jäsenvaltiot välttämään liiallisia alijäämiä (julkistalouden alijäämä ei saisi ylittää viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen). Julkisyhteisöjen käsite määritellään Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä (1) yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2223/96 (2), jossa vahvistetaan myös tilastolliset vaatimukset. Kaikki julkisyhteisöjen määritelmään sisältyvät menot vaikuttavat osaltaan liialliseen alijäämään. Jäsenvaltioiden maksuosuudet EU:n talousarvioon kuuluvat julkisyhteisöjen menoihin.

Komissio ei kannata ehdotuksia yksittäisten menokohteiden jättämisestä julkisyhteisöjen menojen laskennan ulkopuolelle. Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden saavuttamiseksi on kuitenkin tärkeää parantaa julkisten menojen laatua suuntaamalla julkista kulutusta kasvua edistävään kustannustehokkaaseen kulutukseen. Komissio on säännöllisesti suositellut talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa, että julkista kulutusta suunnattaisiin tällä tavoin, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat aina tukeneet sitä. Julkisten menojen uudelleensuuntaaminen parantaisi jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioiden panosta Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden saavuttamisessa.

---

(1)  SEC 95.

(2)  EYVL L 310, 30.11.1996.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/660 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/660

---

(2004/C 84 E/0744)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0707/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kaatopaikan perustaminen Tivolissa sijaitsevan Monte Carillon luonnonsuojelualueelle

Italian lehdistössä kerrottiin hiljattain, että Tivolin (Rooma) kunnan viranomaiset ovat päättäneet perustaa ”ekologisen laitoksen”, jonka logistiset infrastruktuurirakenteet tulevat sijaitsemaan La Precen kunnan alueella, joka sisältyy Monte Catillon luonnonsuojelualueeseen ja jota koskee tiukka ympäristönäkökohtiin ja maisemaan liittyvä lainsäädäntö.

Kunta on luovuttanut maa-alueen ASA Spa -yhtiölle, joka on kunnallinen jätehuollosta vastaava yhtiö. Kyseisen ”ekologisen laitoksen” tulisi huolehtia myös epäorgaanisten jätteiden varastoinnista, valikoivasta keruusta ja hävittämisestä. Kaikki tämä tapahtuisi edellä mainitulla luonnonsuojelualueella.

Edellä mainitun perusteella tiedustelen komissiolta seuraavaa:

| 1. | Onko tehty alustava ympäristövaikutusten arviointi sen varmistamiseksi, että olosuhteet ovat sopivat kaatopaikan perustamiselle edellä mainittuun kylään? |
| --- | --- |

1.

Onko tehty alustava ympäristövaikutusten arviointi sen varmistamiseksi, että olosuhteet ovat sopivat kaatopaikan perustamiselle edellä mainittuun kylään?

| 2. | Vastaako paikallisten viranomaisten päätös luovuttaa maa-alue ASA Spa -yhtiölle julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettuja direktiivejä (direktiivi 85/337/ETY (1) ja direktiivi 97/1 l/EY (2)) ja direktiiviä tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (direktiivi 2001/42/EY (3))? |
| --- | --- |

2.

Vastaako paikallisten viranomaisten päätös luovuttaa maa-alue ASA Spa -yhtiölle julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettuja direktiivejä (direktiivi 85/337/ETY (1) ja direktiivi 97/1 l/EY (2)) ja direktiiviä tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (direktiivi 2001/42/EY (3))?

| 3. | Vastaako päätös perustaa tällainen ”ekologinen laitos” edellä mainittuja direktiivejä? |
| --- | --- |

3.

Vastaako päätös perustaa tällainen ”ekologinen laitos” edellä mainittuja direktiivejä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama hanke kaatopaikan perustamiseksi Tivolissa sijaitsevalle Monte Catillon luonnonsuojelualueelle näyttää kuuluvan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY soveltamisalaan. Mahdollisesti hanke kuuluu johonkin direktiivin liitteessä II mainituista hankkeiden luokista. Muutetun direktiivin 85/337/ETY 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on määriteltävä liitteessä II mainittujen hankkeiden osalta tapauskohtaisesti selvittämällä tai asettamiensa raja-arvojen tai valintaperusteiden avulla, arvioidaanko hanke 5 — 10 artiklan mukaisesti noudattaen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä.

Komissio ei kuitenkaan voi olla tietoinen kaikista tilanteista, joissa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten todennäköisesti katsotaan soveltaneen yhteisön ympäristölainsäädäntöä epäasiallisella tavalla. Tällaiset tilanteet saatetaan tavallisesti komission tietoon kantelukirjelmien, parlamentin kirjallisten kysymysten ja parlamentin vetoomusvaliokunnalle osoitettujen vetoomusten muodossa, jolloin asia on ilmaistava täsmällisesti, jotta komissio voi arvioida sen suhteessa voimassa olevaan yhteisön ympäristölainsäädäntöön.

Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen perusteella komission ei ole mahdollista ottaa kantaa tämän nimenomaisen asian sisältöön. Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään toimittamaan lisätietoja asiasta, jotta komissio voi arvioida sen merkityksellisen yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on saatettava tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 2001 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä 21. heinäkuuta 2004 mennessä. Jäsenvaltioilla ei siis vielä tässä vaiheessa ole velvollisuutta soveltaa tämän direktiivin säännöksiä oikeusjärjestelmissään.

---

(1)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(3)  EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/661 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/661

---

(2004/C 84 E/0745)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0711/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Vuoristoalueiden erityispiirteet ja yhteisön politiikka

Vuoristoalueiden tehtävät ovat aidosti yleisen edun mukaisia etenkin ympäristön, yhteiskunnan ja kulttuurin kannalta, ja ne muodostavat poikkeuksellisen kansallisomaisuuden, jota on säilyttämisen ohella ennen kaikkea arvostettava, mikä vaatii asianmukaisia politiikkoja, joilla onnistutaan saamaan väestö jäämään paikoilleen ja edistämään sen kehitystä.

Kuten Portugalin paikallisviranomaisten liiton vuoristoseutujen kuntien jaoston äskettäin pidetyssä kokouksessa todettiin, vuoristoseudut on tarpeen ottaa mukaan rakennerahastojen politiikkaan ja varmistaa, että niiden erityispiirteet tunnustetaan tosiasiallisesti. Näihin alueisiin ja niiden asukkaisiin olisi kohdistettava useita alakohtaisia politiikkoja, jotka on sisällytetty yleiseen vuoristoseutuja ja asianmukaisia menetelmiä koskevaan politiikkaan ja tunnustettava, että tarvitaan ratkaisuja ja toimintamenetelmiä ja että on kiinnitettävä erityishuomiota vuoristoseutuja koskeviin ongelmiin.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle, aikooko se:

| 1. | tunnustaa tosiasiallisesti vuoristoalueiden erityispiirteet ja erilaisuuden |
| --- | --- |

1.

tunnustaa tosiasiallisesti vuoristoalueiden erityispiirteet ja erilaisuuden

| 2. | sisällyttää vuoristoalueet Euroopan unionin poliittisen ohjelmaan ja rakennerahastojen puitteisiin |
| --- | --- |

2.

sisällyttää vuoristoalueet Euroopan unionin poliittisen ohjelmaan ja rakennerahastojen puitteisiin

| 3. | perustaa vuoristoalueita puolustavan yhteisön poliittisen välineen |
| --- | --- |

3.

perustaa vuoristoalueita puolustavan yhteisön poliittisen välineen

| 4. | menetellä entistä yhdenmukaisemmin tehdessään vuoristoalueita koskevia ehdotuksia ja hallinnoides-saan niitä koskevia yhteisön varoja? |
| --- | --- |

4.

menetellä entistä yhdenmukaisemmin tehdessään vuoristoalueita koskevia ehdotuksia ja hallinnoides-saan niitä koskevia yhteisön varoja?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen tapaan komissio pitää vuoristoalueiden asemaa yhteisön politiikoissa tärkeänä.

Lokakuussa 2002 komissio järjesti konferenssin aiheesta ”Yhteisön politiikat ja vuoristo”. Konferenssiin osallistui noin 500 politiikan sekä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijaa 15 jäsenvaltiosta ja liittymässä olevista maista.

Rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000—2006 vuoristoalueista on 95 % tukikelpoisia joko tavoitteen 1 tai tavoitteen 2 mukaisesti.

Vuoden 2004 helmikuun 18. annetussa kolmannessa taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevassa kertomuksessaan (1), jonka komissio on virallisesti toimittanut parlamentille ja neuvostolle, komissio ehdottaa koheesiopolitiikan uudistusta vuoden 2006 jälkeen. Ehdotuksen mukaan alueellisen koheesiopolitiikan pitäisi tästä lähtien olla erottamaton osa koheesiopolitiikkaa.

Komissio ehdottaa, että luonnonhaitoista kärsivien alueiden erityispiirteet otetaan huomioon uusissa alueohjelmissa. Esimerkiksi yhteisön rahoituksen enimmäismäärää voitaisiin nostaa pysyvästä haitasta kärsivillä alueilla korkeammaksi kuin muilla alueilla.

Komissio esitti joitakin vuoristoalueille tärkeää maaseudun kehittämistä koskevia ehdotuksia tiedonannossaan ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007—2013” (2). Siinä komissio ehdottaa yhtä ainoaa välinettä, jolla pyrittäisiin erityisesti parantamaan ympäristöä ja maaseutualueita sekä elämänlaatua vuoristoalueilla.

---

(1)  KOM(2004) 107 lopullinen.

(2)  KOM(2004) 101 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/662 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/662

---

(2004/C 84 E/0746)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0716/04

esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) ja Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Hälytyssignaalit ja radiotaajuudet

Yksityinen turvallisuusala on kasvanut huomattavasti. Turvallisuusalan yritykset kilpailevat joka päivä yhä enemmän hälytysjärjestelmien hinnoilla saadakseen suuremman markkinakiintiön ja unohtavat, että hälyttimet ovat turvallisuusjärjestelmiä, joiden vuoksi taajuuksien häirintä (jamming) lisääntyy tuntuvasti.

Aikooko komissio ryhtyä toimiin alan sääntelemiseksi, jotta nykyinen oikeudellinen tyhjiö täytettäisiin?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Kuten kysymyksen esittäjä toteaa, yleisölle tarjottavien vartiointipalvelujen markkinat ovat kasvaneet. Palvelut kilpailevat laadulla ja hinnalla.

Komissiolla ei kuitenkaan ole tiedossaan, että palvelujen laadun ja luotettavuuden osalta olisi nykyään niiden käyttämien radiotaajuusalueiden ruuhkautumiseen ja/tai häirintään liittyviä ongelmia.

Asiasta keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa direktiivin 1999/5/EY (1) (radio- ja telepäätelaitedirektiivi) yhteydessä syyskuussa 2000. Tuolloin päätettiin, että ei ollut tarvetta antaa säädöksiä erityisten laitteiden, kuten hälytyslaitteiden, suojaamiseksi vahingolliselta häiriöltä ja turvallisuuspalveluiden käyttömahdollisuuden varmistamiseksi, koska arvioitiin markkinavoimien varmistavan asian.

Komissio aikoo kuitenkin ottaa asian uudelleen esille jäsenvaltioiden kesäkuussa 2004 pidettäväksi aiotussa seuraavassa kokouksessa, jotta voidaan arvioida, olisiko komission harkittava asiaa uudelleen viimeaikaisen kehityksen vuoksi.

Komissio tutkii lisäksi lyhyen kantaman laitteiden, hälytyslaitteet mukaan luettuina, radiotaajuusalueiden käytön ehtojen yhdenmukaistamista EU:ssa. Osa tutkimuksesta koskee sitä, miten voidaan parhaiten ottaa sellaiset laitteet tehokkaasti käyttöön sovittujen teknisten parametrien ja asianmukaisten radiotaajuus-alueiden avulla.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/5/EY, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1999, radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (EYVL L 91, 7.4.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/663 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/663

---

(2004/C 84 E/0747)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0720/04

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kauran vientituki

Suomessa viljellään hyvin paljon kauraa. Sitä on viety vientituen turvin muun muassa Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Tällä hetkellä komissio ei ole halukas maksamaan vientitukea, koska EU:n alueella on viljavajausta viime kauden kadon vuoksi. Muun muassa Suomessa katoa ei ollut, joten viljelijöiden laarit ovat täynnä hyvää kauraa.

Koska Keski-Euroopassa ei käytetä kauraa, kauralle ei ole merkittäviä markkinoita Etelä-Euroopassa ja muualla EU:n sisällä, jossa muuten olisi tarvetta viljan tuontiin. Suomen kaurasato makaa tällä hetkellä viljelijöiden laareissa, koska kaura ei liiku viljaa tarvitseville alueille EU:n sisällä, eikä sitä voi oleellisesti heikentyneen vientituen avulla viedä Pohjois-Amerikkaankaan. Kauraa pitäisi pystyä viemään Pohjois-Amerikkaan, koska siellä sitä käytetään runsain mitoin.

Mihin konkreettisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kauran viemiseksi Pohjois-Amerikkaan ja millä aikataululla? Aikooko komissio jatkaa kauran vientituen maksamista ja nostaa sen takaisin entiselle tasolleen, jotta vienti Pohjois-Amerikkaan saadaan taas täysimääräisesti käyntiin? Jos aikoo, millä aikataululla? Tällä asialla on kiire.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Päinvastoin kuin muiden viljojen sadot, EU:n kaurasato kaudella 2003—2004 oli normaali sekä määrän että laadun osalta. Suomessa ja Ruotsissa oli jonkin verran viennin ylijäämää. Viljantuotanto supistui EU:n alueella 209 miljoonasta tonnista 183 miljoonaan tonniin. Ensimmäisen kerran useisiin vuosiin EU:n kokonaistuotanto laski merkittävästi alle yhteisön kulutuksen (noin 190 miljoonaa tonnia). Tämä johti kriittiseen hankintatilanteeseen erityisesti rehuviljan osalta.

Komissio myönsi, että kauran lisäkysyntä yhteisössä on rajallinen, koska kauran käyttömahdollisuudet tavanomaisissa eläinten rehuseoksissa ovat rajalliset. Näin ollen komissio käynnisti 15. lokakuuta 2003 kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun, joka mahdollisti tuetun viennin kauran sadonkorjuun alusta lähtien. Komissio on 12. maaliskuuta 2004 myöntänyt vientitukea mennessä yhteensä 247 840 tonnille. Määrä vastaa suurinta osaa kyseisen markkinointivuoden aikaisesta kauran ylijäämästä.

Ottaen huomioon EU:n viljavajeen komissio aikoo rohkaista yhteisössä viljellyn kauran käytön lisäämistä rehuseoksissa. Kauramarkkinat ovat hyvin erikoiset, koska markkinoilla on vain yksi ostaja (Yhdysvallat) ja maailmanmarkkinahinnat ovat kiinteät. Näin ollen kauran vientiä koskevaa tarjouskilpailua hallinnoivat komission yksiköt aikovat tukea kauran hintaa Suomessa ja Ruotsissa, mutta maksimoida vientiä koskevan tarjouskilpailun kilpailuelementin, jotta vaikutus maailmanmarkkinahintoihin olisi mahdollisimman pieni. Komissio aikoo soveltaa tätä toimintapolitiikkaa markkinointivuoden 2003—2004 loppuun saakka. Kauran vientiä koskeva tarjouskilpailu on käynnissä 24. kesäkuuta 2004 saakka.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/664 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/664

---

(2004/C 84 E/0748)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0722/04

esittäjä(t): María Herranz García (PPE-DE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Oliiviöljyn YMJ

Oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) uudistusehdotus ei ole antanut nopeaa ja joustavaa vastausta markkinahäiriöihin. Lisäksi se ei myöskään huomioi Espanjan oliivituotannon todellisuutta ja sisältää muitakin hyvin haitallisia tekijöitä, kuten nykyisen yksityisen varastointijärjestelmän tukemisen.

Olisiko mahdollista, että komissio tarkastelee uudelleen kantaansa ja mukauttaa oliiviöljyn yksityisen varastointijärjestelmän vastaamaan markkinoiden todellisuutta sekä ottaa käyttöön hintajärjestelmän, jota sovelletaan automaattisesti markkinoiden avautuessa ja sulkeutuessa?

Toisaalta oliivitilan oliivipuiden määrä ei voi komission ehdotuksen mukaisesti erota enempää kuin 10 prosenttia 1. tammikuuta 2005 oliivinviljelyn maantieteellisessä tietojärjestelmässä (SIG) rekisteröidystä määrästä. Onko komissio tietoinen siitä, että rajoittaessaan oliivipuiden määrän lisäämisen 10 prosenttiin oliivitilaa uudistettaessa, komissio loukkaa selvästi Espanjan oliivintuottajien etuja estämällä sellaisten oliivitilojen uudistamisen, jotka eivät sovellu uuteen viljelytekniikkaan?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Yksityinen varastointijärjestelmä on tarkoitettu kriisien hallintaan. Näin ollen sen käyttöönoton ei pidä tapahtua automaattisesti vaan hallintokomitean päätöksellä. Komitea voi markkinatilannetta arvioituaan päättää, onko syytä ottaa järjestelmä käyttöön. Toisaalta komissio ehdottaa, että viitehinnat säilytetään ennallaan. Tämä sopii yhteen markkinoiden viime vuosien suuntausten kanssa; kysynnän lisääntymisestä huolimatta oliiviöljyn hinnat ovat pysyneet suhteellisen vakaina tuotannon erittäin merkittävän kasvun ansiosta.

Neuvosto päätti vuonna 1998, että yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) perusteella ei makseta lisätukea 1. toukokuuta 1998 jälkeen istutetuille oliivipuille tai asianomaisille alueille lukuun ottamatta komission hyväksymään ohjelmaan kuuluvia alueita. Juuri tämä periaate sisältyy nykyiseen ehdotukseen sekä erillisten maksujen että oliivinviljelijöille maksettavan tuen osalta. Viljelijöiden, jotka istuttavat uusia oliivipuita, on 1. toukokuuta 1998 lähtien pystyttävä toimimaan markkinoilla ilman yhteisön tukea.

Oliivinviljelijöille maksettavan tuen osalta komission ehdotuksessa vaaditaan, että puiden lukumäärä ei poikkea enempää kuin 10 prosenttia 1. tammikuuta 2005 rekisteröidystä lukumäärästä. Tällä määräyksellä pyritään varmistamaan, että viljelmän rakenteelliset piirteet, joiden ansiosta se on tukikelpoinen ympäristösyiden tai yhteiskunnallisten syiden vuoksi, säilyvät myös tulevaisuudessa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/665 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/665

---

(2004/C 84 E/0749)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kalatalousalan tuottajajärjestöille myönnettävistä tuista

Jo jonkin aikaa italialaiset kalastusjärjestöt ovat pyrkineet suojelemaan omaa alaansa myös tulkitsemalla neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (1) 15 artiklaa asianmukaisesti ja täsmällisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään erityisesti muutamista kriteereistä, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat myöntää tuottajajärjestöille tukea kolmen vuoden ajan niiden perustamisesta.

Asiassa toimivaltaisen komission jäsenen Franz Fischlerin vakiintuneen tulkinnan mukaan kyseiset tuet voidaan maksaa muiden tukien lisäksi, kuten käy ilmi Euroopan komission 11. heinäkuuta 2001 tekemästä päätöksestä SG (2001) D/289689 valtiontuesta nro 768/2001 (Espanja, Baleaarit), 20. helmikuuta 2001 tehdystä päätöksestä nro 529/01 (Irlanti), 3. huhtikuuta 2002 tehdystä päätöksestä nro 803/01 (Espanja, Andalusia) sekä 3. huhtikuuta 2002 tehdystä päätöksestä nro 820/01 (Portugali).

Edellä mainitut järjestöt saivat kuitenkin tietää, että kalastuksen pääosaston johtaja Verstraete aikoo edellä mainitun asetuksen tulkinnan osalta rajoittaa 5. helmikuuta 2004 antamansa ilmoituksen nro 017040 perusteella soveltamisalaa, ja hän on esittänyt kahdesta mainitusta kriteeristä rajoittavamman ja päätynyt näin ollen selkeään ristiriitaan komission jäsenen Franz Fischlerin tulkinnan kanssa.

Voiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä olisi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 15 artiklan oikea tulkinta- ja soveltamistapa? |
| --- | --- |

1.

Mikä olisi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 15 artiklan oikea tulkinta- ja soveltamistapa?

| 2. | Kumpaa kahdesta tulkinnasta, komission jäsenen Franz Fischlerin vai kalastuksen pääosaston johtajan Verstraeten, tulisi pitää oikeana? |
| --- | --- |

2.

Kumpaa kahdesta tulkinnasta, komission jäsenen Franz Fischlerin vai kalastuksen pääosaston johtajan Verstraeten, tulisi pitää oikeana?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio toteaa vastauksena parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin seuraavaa:

| — | Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 20. joulukuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2369/2002 (2), 15 artiklan tulkinnasta ilmoitettiin Italian viranomaisille Lea Verstraeten allekirjoittamalla kirjeellä (viite 17040) 5. helmikuuta 2004 sekä Lega Pescalle Lea Verstraeten allekirjoittamalla kirjeellä (viite 17049) 16. helmikuuta 2004. |
| --- | --- |

—

Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 20. joulukuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2369/2002 (2), 15 artiklan tulkinnasta ilmoitettiin Italian viranomaisille Lea Verstraeten allekirjoittamalla kirjeellä (viite 17040) 5. helmikuuta 2004 sekä Lega Pescalle Lea Verstraeten allekirjoittamalla kirjeellä (viite 17049) 16. helmikuuta 2004.

| — | Mainittujen vastausten sisältö ja komission päätökset, joihin parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, eivät ole ristiriidassa keskenään. |
| --- | --- |

—

Mainittujen vastausten sisältö ja komission päätökset, joihin parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, eivät ole ristiriidassa keskenään.

---

(1)  EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10.

(2)  EYVL L 358, 31.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/665 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/665

---

(2004/C 84 E/0750)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0727/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Lazion alueen suoritusvarausta koskevat tiedot

Rakennerahastoja koskevien yleisten säännösten (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 7 artiklan 5 kohta) mukaan yhteisön tukikehyksen maksusitoumusmäärärahoista 4 prosenttia jaetaan ohjelmakauden 2000—2006 puolivälissä määrärahoihin oikeutettujen keskus- ja alueviranomaisten suoritustason eli tehokkuuden, hallinnon ja rahoituksen toteutumisen perusteella.

Tätä palkitsemisjärjestelmää, jota Italiassa kutsutaan nimenomaan ”palkinnoksi” ja johon valtiovarainministeriö myöntää lisärahoitusta, on ilmeisesti hiljattain sovellettu Lazion alueella Docup tavoite 2 -ohjelman erinomaisten tulosten perusteella. Ohjelman puitteissa alueelle on varattu 314 miljoonaa euroa, joista yli 290 miljoonaa euroa tulee yhteisön rahastoista. 403,8 miljoonan euron investointien sekä viiden teollisuusalueen ja kolmen erityistuotantoalueen määrittämisen lisäksi alueella on rahoitettu 1 527 hanketta (lähde: www.tesoro.it).

Voiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Miten suuri EU:n Lazion alueelle mainitun asetuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti myöntämä summa on? |
| --- | --- |

1.

Miten suuri EU:n Lazion alueelle mainitun asetuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti myöntämä summa on?

| 2. | Mitkä muut Italian ja Euroopan alueet tämän tunnustuksen saavat ja miten suurista summista on kysymys? |
| --- | --- |

2.

Mitkä muut Italian ja Euroopan alueet tämän tunnustuksen saavat ja miten suurista summista on kysymys?

| 3. | Aiotaanko yleisselvitys 4 prosentin suuruisen määrärahan jakamisesta ansioituneille eurooppalaisille virastoille julkaista? |
| --- | --- |

3.

Aiotaanko yleisselvitys 4 prosentin suuruisen määrärahan jakamisesta ansioituneille eurooppalaisille virastoille julkaista?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 (2) todetaan, että komissio jakaa suoritusvarauksen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2004 jäsenvaltioista saamiensa ehdotusten pohjalta.

Komissio päätti suoritusvarauksen määrärahoista 23 päivänä maaliskuuta 2004 (3). Lazion alueelle myönnettiin 16118352 euroa. Suoritusvarauksesta myönnettiin määrärahoja kaikille Italian ja useimmille EU:n alueille. Yhteensä yli 90 prosenttia rakennerahastojen ohjelmista sai määrärahoja. Summat on eritelty yksityiskohtaisesti päätöksen tekstissä.

Suoritusvarauksen toiminnasta valmistellaan kertomus jäsenvaltioiden kanssa käytävää keskustelua varten alueellisen kehittämisen ja uudistamisen neuvoa-antava komitean puitteissa. Tämä kertomus on luettavissa toukokuussa 2004.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.

(2)  EYVL L 161, 26.6.1999.

(3)  K(2004) 883 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/666 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/666

---

(2004/C 84 E/0751)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0735/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Veden juoksuttamiseksi Ebron jokilaaksosta Espanjan itä- ja eteläosiin toteutettavien hankkeiden rahoittaminen

Kuinka moneen veden juoksuttamiseksi Ebron jokilaaksosta Espanjan itä- ja eteläosiin toteutettavaan hankkeeseen on myönnetty rahoitusta rakennerahastoista ja koheesiorahastosta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Tähän mennessä komissio ei ole tehnyt päätöstä, jolla koheesiorahastosta ja rakennerahastoista myönnettävillä varoilla tuettaisiin hanketta veden siirtämiseksi Ebro-joesta Itä- ja Etelä-Espanjan alueille.

Espanjan viranomaiset ovat esittäneet neljä ehdotusta tämän hankkeen yhteisrahoitukseksi ja niitä tutkitaan parhaillaan komission yksiköissä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/667 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/667

---

(2004/C 84 E/0752)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0736/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tuen myöntäminen alueille, jotka eivät enää kuulu rakennerastojen tavoitteen 1 alueisiin niin sanotun tilastovaikutuksen takia

Millaista väliaikaista taloudellista järjestelyä sovelletaan alueisiin, jotka eivät enää kuulu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin uusien, yhteisön nykyistä keskitasoa alhaisemman tulotason jäsenvaltioiden liittymisestä johtuvan niin sanotun tilastovaikutuksen takia?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Komissio hyväksyi tulevan ohjelmakauden 2007—2013 koheesiopolitiikkaa koskevia ehdotuksia kolmannessa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä kertomuksessaan. Kertomus hyväksyttiin 18. helmikuuta 2004, ja se toimitettiin parlamentille ja neuvostolle. Mitä tulee ehdotuksiin, komissio on sitä mieltä, että väliaikaista tukea voitaisiin soveltaa alueilla, joiden BKT asukasta kohden on alle 75 prosenttia 15 jäsenvaltion unionin keskiarvosta, mutta yli 75 prosenttia 25 jäsenvaltion unionin keskiarvosta (laajentumisen niin sanottu tilastovaikutus). Objektiiviset olosuhteet näillä alueilla eivät ole muuttuneet vaikka laajentuneessa unionissa niiden BKT asukasta kohti onkin suhteellisesti korkeampi. Komissio ehdottaa oikeudenmukaisuuden vuoksi, että ”nykyisen jäsenvaltiosukupolven siirtymävaiheessa oleville alueille maksettaisiin korkeampaa tukea kuin Berliinissä vuonna 1999 päätettiin” (1). Näin kyseiset alueetkin voisivat saattaa lähentymisprosessinsa päätökseen.

---

(1)  KOM(2004) 107, luku ”Uudenlainen koheesiokumppanuus”.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/667 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/667

---

(2004/C 84 E/0753)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0737/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Opiskelijoiden osallistuminen Erasmus-ohjelmaan

Onko komissio laatinut täsmällisen tilaston siitä, kuinka monta eurooppalaista yliopisto-opiskelijaa on osallistunut Erasmus-ohjelmaan sen perustamisesta lähtien? Onko tietoja eritelty jäsenvaltioittain ja alueittain? Miten opiskelijamäärät tässä tapauksessa jakautuvat?

Onko komissiolla täsmällisiä tietoja Valencian maakunnasta, jotta näitä voitaisiin verrata muihin alueisiin?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Erasmus-ohjelmaan liittyvästä liikkuvuudesta on koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sivuilla tarjolla paljon tilastotietoa, muun muassa jäsenvaltioittain tehty jaottelu. Sivujen verkko-osoite on seuraava: (http://europa.eu.int/comm/education/programmes/ socrates/erasmus/staten.html).

Mitä tulee tilastotietojen alueittaiseen jaotteluun, on olemassa yksityiskohtaisempi tietokanta, joka on käytettävissä kaikissa Sokrates- ja Erasmus-ohjelmien kansallisissa toimistoissa.

Komissio kehottaa näin ollen arvoisaa parlamentin jäsentä ottamaan Valencian alueen osalta yhteyden Espanjan kansalliseen toimistoon, jonka osoite on seuraava:

| Agencia Nacional Erasmus |
| --- |
| Consejo de Coordinacion Universitaria |
| Ciudad Universitaria s/n |
| E-28040 Madrid |
| Yhteyshenkilö: Mme Maria Teresa Diez Iturrioz |
| Puh.: (+34 91)453 98 00 |
| Sähköposti: mariateresa.diez@cuniv.mec.es |

Agencia Nacional Erasmus

Consejo de Coordinacion Universitaria

Ciudad Universitaria s/n

E-28040 Madrid

Yhteyshenkilö: Mme Maria Teresa Diez Iturrioz

Puh.: (+34 91)453 98 00

Sähköposti: mariateresa.diez@cuniv.mec.es

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/668 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/668

---

(2004/C 84 E/0754)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0739/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin tuleva aluepolitiikka Välimeren syrjäisimmillä alueilla

Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta nykyisille jäsenvaltioille maksettavien tukien määrä vähenee merkittävästi laajentumisen jälkeen. Komission jäsen Michel Barnier on ehdottanut, että Valencian maakunnan kaltaisille alueille, jotka eivät tulevaisuudessa enää kuulu tavoitteen 1 alueisiin, maksettavien tukien määrää vähennetään asteittain.

Onko komissio laatinut — Euroopan unionin tulevia rahoitusnäkymiä vuodesta 2007 eteenpäin ajatellen — selvitystä siitä, mitä vaikutuksia määrärahojen ja tukien vähennyksistä aiheutuu niille Välimeren alueille, jotka eivät tulotasonsa perusteella tulevaisuudessa enää kuulu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin, vaikka alueiden tilanne muutoin säilyykin samana eli ne ovat edelleen syrjäisiä alueita ja niiden tulotaso on edelleen riittämätön?

Mitä määrällisiä ja laadullisia vaikutuksia tästä aiheutuu Valencian maakunnalle komission mahdollisen selvityksen mukaan?

Mitä toimia komissio ehdottaa, jotta tuen asteittainen vähentäminen ei aiheuttaisi asianomaisille alueille merkittäviä taloudellisia vahinkoja?

Entä mikä olisi komission mielestä paras tapa kompensoida näille alueille koheesiorahastosta myönnetyn rahoituksen loppumisesta aiheutuvat merkittävät menetykset?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Komissio on EY:n perustamissopimuksen 159 artiklan mukaisesti juuri julkaissut taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kolmannen kertomuksen (1), johon sisältyy yksityiskohtainen analyysi rakennerahastojen vaikutuksesta ja lisäarvosta. Tähän raporttiin sisältyy myös ehdotus koheesiopolitiikan uudistamisesta kaudeksi 2007—2013.

Komissio ehdottaa, että alueiden, joiden henkeä kohti laskettu BKT on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, pitäisi olla tukikelpoisia uuden konvergenssia ja kilpailukykyä koskevan tavoitteen perusteella. Päätös näiden alueiden tukikelpoisuudesta tehdään uusimman sillä hetkellä saatavilla olevan tiedon perusteella.

Uusimman (vuotta 2001 koskevan) kolmannessa koheesiokertomuksessa julkaistun tiedon perusteella henkeä kohti laskettu BKT on Valencian maakunnassa 81,1 EU:n 15 jäsenvaltion keskiarvosta ja 89 prosenttia EU:n 25 jäsenvaltion keksiarvosta. Komissio ehdottaa, että nykyiset tavoitteen 1 alueet, jotka eivät nykyisin täytä konvergenssitavoitteen vaatimuksia, saisivat siirtymävaiheen ajan suurempaa tukea (vähittäistä siirtymistä koskevan otsikon alla) uuden alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan tavoitteen perusteella. Siirtymäkauden järjestelyissä kuljettaisiin vastaavanlaista tietä kuin niiden alueiden kohdalla, jotka eivät enää ole tukikelpoisia tavoitteen 1 perusteella vuosina 2000—2006.

---

(1)  KOM(2004) 107 lopullinen, luku ”Uudenlainen koheesiokumppanuus”.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/669 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/669

---

(2004/C 84 E/0755)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0766/04

esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Llubí—Crestaxt—Pollença-kanavoinnin rahoittaminen (Baleaarit)

Euroopan komissio päätti vuoden 2003 alussa myöntää koheesiorahastosta rahoitusta Llubí—Crestaxt—Pol-lençan kanavointihankkeeseen Mallorcan saarella Espanjassa. Baleaarien saarten aluehallitus teki tarjouskilpailun perusteella urakkasopimuksen, ja hankkeesta on nyt toteutettu 40 prosenttia. Hanke edistää merkittävästi Mallorcan vedenhallinta- ja jakelujärjestelmän toimivuutta. Tarkoituksena on rakentaa loppuun Tramuntana-vuorten juurella 90 kilometrin matkalla kulkeva Mallorcan vesiputki, johon johdetaan eri lähteistä tulevat vedet ja jonka avulla säädellään useita pohjavesiesiintymiä. Näin pystytään varmistamaan veden tarjonta useilla alueilla. Koska Mallorcalla vallitsee välimeren ilmasto ja saari on riippuvainen matkailuelinkeinosta, olosuhteet saarella vuorottelevat: Kesällä veden kysyntä on voimakasta ja sateet epäsäännöllisiä. Yli vuoden jatkunutta vesipulaa saattaa seurata muutama runsassateinen vuosi. Hankkeen tavoitteena on yhdistää yhteen järjestelmään suurin osa pintavesivarannoista ja osa pohjavesivarannoista, jotta sateisina kausina muodostuvat ylimääräiset pintavedet voivat suodattua tiettyihin erittäin suuriin karstimaa-alueilla oleviin pohjavesiesiintymiin. Näin pohjavesiesiintymien vedenkorkeus voi pysyä mahdollisimman korkealla tasolla, ja ne voivat toimia varantona kuivimpina aikoina. Hankkeella pyritään vähentämään veden liikakäyttöä ja varmistamaan veden tarjonta ohjaamalla vesi pohjavesiesiintymiin. Viime kesäkuun vaalien jälkeen aluehallitus vaihtui, ja uusi hallitus on keskeyttänyt vesijohdon pohjoisen osuuden rakennuttamisen. Lisäksi hankkeeseen on ehdotettu muutoksia, jotka eivät enää vastaa alkuperäisen hankkeen tavoitteita. Suunnitelmissa on yhdistää vesiputki Alcudiaan sijoitettavaan uuteen suolanpoistolaitokseen Crestatxin pohjavesiesiintymän sijasta, mikä merkitsee sitä, ettei Pollençan vesihuoltoa pystytä varmistamaan. Muutoksen tavoitteena on tuoda Alcudiaan rakennettavasta suolan-poistolaitoksesta vettä Palmaan matkailukauden ulkopuolella, jolloin suolanpoistolaitoksen tuottama vesi ei kulu saaren pohjoisosassa. Muutetusta hankkeesta ei ole vielä järjestetty uutta tarjouskilpailua, eikä sille ole teknisiä perusteita. Onko komissio valmis myöntämään rahoitusta rakennustöihin, vaikka hanke ja sen tavoitteet ovat muuttuneet huomattavasti? Voiko komissio tutkia, onko hanke yhteisön lainsäädännön mukainen, sillä rakennustyöt ovat täysin erilaisia kuin ne, jotka hyväksyttiin vuonna 2002?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio on todellakin hyväksynyt Llubí—Crestaxt (Sa Pobla) -vesijohtoverkkohankkeelle koheesiorahastosta myönnettävän yhteisrahoituksen. Tässä yhteisrahoituspyynnössä kyseinen hanke esitettiin laaja-alaisena ja itsenäisenä hankkeena. Mahdollisen Crestaxt (Sa Pobla)—Pollença -hankkeen osalta ei ole jätetty yhteisrahoitusta koskevaa pyyntöä.

Yhteisön rahoitus on kohdistettava alkuperäiseen ja hyväksyttyyn hankkeeseen. Kaikenlaiset rahoitettua hanketta koskevat muutokset, koskivatpa ne sitten töitä tai esitettyjä tavoitteita, edellyttävät komission tutkimusta, jossa varmistetaan muun muassa yhteisön sääntöjen noudattaminen. Mitä tulee koheesiorahaston rahoittamaan hankkeeseen, komissio ei toistaiseksi ole saanut minkäänlaista pyyntöä, jossa esitettäisiin alkuperäisen päätöksen muuttamista. Jos Espanjan viranomaiset esittävät alkuperäistä hanketta muuttavan ehdotuksen, komissio tutkii sen.

On aiheellista muistuttaa, että kaikissa unionin alueella toteutettavissa hankkeissa, rahoitettiinpa niitä sitten yhteisön varoista tai ei, on noudatettava voimassa olevaa lainsäädäntöä erityisesti ympäristönsuojelun ja julkisia hankintoja koskevien sopimusten osalta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/670 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/670

---

(2004/C 84 E/0756)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0768/04

esittäjä(t): Ole Sørensen (ELDR) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Sotarikollisten luovuttaminen Tanskaan

Minun kysymykseni koskevat eurooppalaista pidätysmääräystä, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Pidän pidätysmääräystä erittäin myönteisenä, koska rikollisille ei tule suoda mahdollisuutta käyttää jäsenvaltioiden välisiä fyysisiä rajoja hyväkseen rangaistuksen välttämiseksi. Tämä ongelma on pahentunut viime vuosien aikana vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevien säännösten voimaantulon jälkeen. Näiltä osin eurooppalainen pidätysmääräys on askel oikeaan suuntaan.

Minä olen kuitenkin huolestunut pidätysmääräyksen täytäntöönpanosta käytännössä, minkä vuoksi esitän seuraavat kysymykset:

| 1. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt niiden 7 jäsenvaltion suhteen, jotka eivät ole panneet pidätysmääräystä täytäntöön määräaikaan eli 31. joulukuuta 2003 mennessä? Kuinka moni jäsenvaltio on ottanut pidätysmääräyksen käyttöön tähän mennessä? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt niiden 7 jäsenvaltion suhteen, jotka eivät ole panneet pidätysmääräystä täytäntöön määräaikaan eli 31. joulukuuta 2003 mennessä? Kuinka moni jäsenvaltio on ottanut pidätysmääräyksen käyttöön tähän mennessä?

| 2. | Voiko komissio mennä takuuseen siitä, että Tanska pidätysmääräyksen voimaantulon jälkeen voi saada luovutetuiksi Tanskaan ne sotarikolliset, joita se on pyytänyt luovutettaviksi Saksasta toisen maailmansodan päättymisestä lähtien? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio mennä takuuseen siitä, että Tanska pidätysmääräyksen voimaantulon jälkeen voi saada luovutetuiksi Tanskaan ne sotarikolliset, joita se on pyytänyt luovutettaviksi Saksasta toisen maailmansodan päättymisestä lähtien?

| 3. | Onko oikein, että Saksan poliisi on pidätysmääräykseen viitaten jo vaatinut ensimmäisen Tanskan kansalaisen luovuttamista Saksaan petossyytteiden nojalla? Onko tämä mahdollista ajankohtana, jolloin Saksa ei vieläkään ole pannut pidätysmääräystä täytäntöön? |
| --- | --- |

3.

Onko oikein, että Saksan poliisi on pidätysmääräykseen viitaten jo vaatinut ensimmäisen Tanskan kansalaisen luovuttamista Saksaan petossyytteiden nojalla? Onko tämä mahdollista ajankohtana, jolloin Saksa ei vieläkään ole pannut pidätysmääräystä täytäntöön?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2004)

| 1. | Tähän mennessä kymmenen jäsenvaltiota on jo pannut täytäntöön eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen (1) ja toimittanut komissiolle tiedoksi vastaavan kansallisen lainsäädäntönsä.
  Eurooppalaisen pidätysmääräyksen toteuttamisen valvojana komissio toimittaa puitepäätöksen 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti parlamentille ja neuvostolle puitepäätöksen soveltamista koskevan kertomuksen 31. joulukuuta 2004 mennessä. Kertomuksessa komissio tuo esille niitä käytännön ongelmia, joita jäsenvaltioilla on ollut täytäntöönpanokauden aikana, sekä selvittää syyt määräajan ylittämiseen.
  Ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä panneet puitepäätöstä täytäntöön, ovat ilmoittaneet tekevänsä sen kesään 2004 mennessä. Uusista jäsenvaltioista Unkari on jo antanut asiaa koskevan, 1. toukokuuta 2004 voimaan tulevan lainsäädäntönsä, ja muut ovat ilmoittaneet lainsäädäntötyönsä voivan valmistua liittymispäivään mennessä. |
| --- | --- |

1.

Tähän mennessä kymmenen jäsenvaltiota on jo pannut täytäntöön eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen (1) ja toimittanut komissiolle tiedoksi vastaavan kansallisen lainsäädäntönsä.

Eurooppalaisen pidätysmääräyksen toteuttamisen valvojana komissio toimittaa puitepäätöksen 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti parlamentille ja neuvostolle puitepäätöksen soveltamista koskevan kertomuksen 31. joulukuuta 2004 mennessä. Kertomuksessa komissio tuo esille niitä käytännön ongelmia, joita jäsenvaltioilla on ollut täytäntöönpanokauden aikana, sekä selvittää syyt määräajan ylittämiseen.

Ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä panneet puitepäätöstä täytäntöön, ovat ilmoittaneet tekevänsä sen kesään 2004 mennessä. Uusista jäsenvaltioista Unkari on jo antanut asiaa koskevan, 1. toukokuuta 2004 voimaan tulevan lainsäädäntönsä, ja muut ovat ilmoittaneet lainsäädäntötyönsä voivan valmistua liittymispäivään mennessä.

| 2. | Arvoisa parlamentin jäsen tiedustelee, voiko komissio taata Saksan luovuttavan Tanskaan toisen maailmansodan sotarikollisia. Tämän osalta komissio kiinnittää parlamentin jäsenen huomion puitepäätöksen 32 artiklassa mainittuihin lausumiin.
  Kun neuvosto teki puitepäätöksen, kullakin jäsenvaltiolla oli mahdollisuus antaa lausuma, jossa se ilmoittaa täytäntöönpanojäsenvaltiona jatkavansa ennen 1. tammikuuta 2004 sovelletun, rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevan järjestelmän soveltamista ilmoittamaansa päivämäärää aikaisemmin tehtyihin tekoihin liittyvien pyyntöjen käsittelemisessä.
  Koska Saksa ei antanut tällaista lausumaa, komissio ei näe estettä sille, että Tanskan viranomaiset antaisivat Saksan kansalaisia koskevan eurooppalaisen pidätysmääräyksen jäsenvaltiossa, jossa puitepäätös on jo pantu täytäntöön. Eurooppalaista pidätysmääräystä voidaan soveltaa Saksan alueella heti, kun Saksa panee puitepäätöksen täytäntöön. Täytäntöönpanosta vastaava oikeusviranomainen voi kuitenkin puitepäätöksen mukaisesti kieltäytyä panemasta täytäntöön eurooppalaista pidätysmääräystä (esim. vanhentunut teko). |
| --- | --- |

2.

Arvoisa parlamentin jäsen tiedustelee, voiko komissio taata Saksan luovuttavan Tanskaan toisen maailmansodan sotarikollisia. Tämän osalta komissio kiinnittää parlamentin jäsenen huomion puitepäätöksen 32 artiklassa mainittuihin lausumiin.

Kun neuvosto teki puitepäätöksen, kullakin jäsenvaltiolla oli mahdollisuus antaa lausuma, jossa se ilmoittaa täytäntöönpanojäsenvaltiona jatkavansa ennen 1. tammikuuta 2004 sovelletun, rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevan järjestelmän soveltamista ilmoittamaansa päivämäärää aikaisemmin tehtyihin tekoihin liittyvien pyyntöjen käsittelemisessä.

Koska Saksa ei antanut tällaista lausumaa, komissio ei näe estettä sille, että Tanskan viranomaiset antaisivat Saksan kansalaisia koskevan eurooppalaisen pidätysmääräyksen jäsenvaltiossa, jossa puitepäätös on jo pantu täytäntöön. Eurooppalaista pidätysmääräystä voidaan soveltaa Saksan alueella heti, kun Saksa panee puitepäätöksen täytäntöön. Täytäntöönpanosta vastaava oikeusviranomainen voi kuitenkin puitepäätöksen mukaisesti kieltäytyä panemasta täytäntöön eurooppalaista pidätysmääräystä (esim. vanhentunut teko).

| 3. | Komissiolla ei ole tietoa parlamentin jäsenen viimeisessä kysymyksessä mainitusta tapauksesta. Saksan oikeusviranomaiset eivät kuitenkaan voi antaa eurooppalaista pidätysmääräystä, ennen kuin Saksa on pannut puitepäätöksen täytäntöön. Saksassa nykyinen luovutuslainsäädäntö muodostaa edelleen pidätystä ja luovuttamista koskevan, viranomaisia sitovan oikeusperustan. |
| --- | --- |

3.

Komissiolla ei ole tietoa parlamentin jäsenen viimeisessä kysymyksessä mainitusta tapauksesta. Saksan oikeusviranomaiset eivät kuitenkaan voi antaa eurooppalaista pidätysmääräystä, ennen kuin Saksa on pannut puitepäätöksen täytäntöön. Saksassa nykyinen luovutuslainsäädäntö muodostaa edelleen pidätystä ja luovuttamista koskevan, viranomaisia sitovan oikeusperustan.

---

(1)  EYVL L 190, 18.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/671 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/671

---

(2004/C 84 E/0757)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0770/04

esittäjä(t): Seán Ó Neachtain (UEN) komissiolle

(5. maaliskuuta 2004)

Aihe:   EU:n kansalaisuus

Useita EU:n kansalaisuuteen liittyviä kiireellisiä kysymyksiä on selvitettävä 1. toukokuuta 2004 mennessä. Voiko komissio siksi ilmoittaa, mikä on kansalaisuustilanne 1. toukokuuta 2004 jälkeen seuraavissa tapauksissa: ensiksi Venäjällä syntynyt nainen, joka muutti Latviaan ja asui siellä ilman kansalaisuutta. Myöhemmin hän avioitui EU-kansalaisen kanssa ja muutti Irlantiin. Tällä hetkellä naisella on oleskelulupa Irlannissa, mutta häneltä edellytetään viisumia Irlannin ulkopuolisilla matkoilla. Entä mikä on Irlannissa tai muissa EU:n jäsenvaltioissa asuvien Latvian kansalaisten tilanne EU:n kansalaisuuden suhteen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(24. maaliskuuta 2004)

EY:n perustamissopimuksen 17 artiklan mukaan unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Unionin kansalaisuus täydentää, mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta.

Ensimmäisessä kysymyksessään arvoisa parlamentin jäsen viittaa Latviassa asuvien kansalaisuudettomien henkilöiden erityistilanteeseen. Komissio on täysin tietoinen tästä tilanteesta. Venäjällä syntynyt nainen, joka asuu Latviassa ilman kansalaisuutta ja myöhemmin avioituu EU:n kansalaisen kanssa ja muuttaa tämän kanssa Irlantiin, nauttii EU:n kansalaisuusoikeuksista itsenäisesti vain, jos hän saa EU:n kansalaisuuden avioliiton kautta tai muilla kyseisen jäsenvaltion kansalaisuuden saamista koskevassa lainsäädännössä säädetyillä keinoilla. Jos hän pysyy kansalaisuudettomana tai säilyttää kolmannen maan kansalaisuuden, hän voi hyötyä yhteisön vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevasta lainsäädännöstä ja asua Irlannissa sen nojalla, että hänen puolisonsa on EU:n kansalainen.

Jos tällainen henkilö haluaa matkustaa Irlannista toiseen jäsenvaltioon, hän tarvitsee viisumin, koska Irlanti on päättänyt olla soveltamatta yhteisön lainsäädäntöä, joka koskee lyhytaikaiseen oleskeluun myönnettävää yhtenäistä viisumia, ulkorajojen valvontaa sekä liikkumista alueella, jolla henkilöiden tarkastukset on lakkautettu sisärajoilla (”Schengenin säännöstö”). On kuitenkin korostettava, että tällaiselle henkilölle pitäisi EU:n kansalaisen puolisona tehdä tarvittavien viisumien hankinta mahdollisimman vaivattomaksi, ja ne pitäisi myös myöntää hänelle ilmaiseksi.

Toisen esimerkin osalta Irlannissa tai missä tahansa muussa jäsenvaltiossa asuvasta Latvian kansalaisesta tulee EU:n kansalainen, kun Latvia liittyy Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004, ja hän alkaa suoraan nauttia EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia, sellaisina kuin ne esitetään EY:n perustamissopimuksen toisessa osassa, ja etenkin oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun jäsenvaltioiden alueella (soveltuvilta osin työntekijöille asetettujen siirtymätoimenpiteiden rajoissa) sekä oikeudesta äänestää ja asettua ehdolle kunnallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/672 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/672

---

(2004/C 84 E/0758)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/04

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Turkissa sijaitsevien kiinteistöjen palauttaminen

Suuri osa assyrialais-kaldealais-syyrialaisista sekä armenialaisista, jotka karkotettiin vuonna 1915 osmanien valtakunnasta (Turkki), on tapettu. Turkin valtio on takavarikoinut heidän kiinteistönsä sillä perusteella, että likvidoidut, jotka ovat olleet kadonneita vuodesta 1915 lähtien, eivät ole huolehtineet omaisuudestaan. Takavarikointeja tapahtui mm. vuosina 1951 — 1960. Virallisissa asiakirjoissa Turkin valtio kutsuu näitä kiinteistöjä ”hylätyiksi armenialaisiksi varoiksi”.

Harkitseeko komissio toimenpiteitä, joiden avulla Turkki saataisiin palauttamaan kiinteistöt niiden assyrialais-kaldealais-syyrialaisille ja armenialaisille omistajille?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Komission määräaikaiskertomuksissa on viime vuosina mainittu toistuvasti kysymys muiden uskonnollisten yhteisöjen kuin muslimiyhteisöjen kiinteistöistä, jotka on takavarikoitu ja otettu haltuun Turkissa.

Erityisesti lokakuun 2002 määräaikaiskertomuksessaan komissio mainitsi muiden uskonnollisten yhteisöjen kuin muslimiyhteisöjen osalta, että ainoastaan ne kiinteistöt tunnustetaan laillisiksi, jotka on ilmoitettu vuodelta 1936 olevan lain nro 2762 perusteella, ja että Turkin valtio on ottanut haltuunsa tai mahdollisesti takavarikoinut kaikki kiinteistöt, joita ei ole luetteloitu vuonna 1936. Armenialaisten, kreikkalaisten ja katolilaisten kiinteistöjä on takavarikoitu tai ne ovat vaarassa. Lokakuun 2003 määräaikaiskertomuksessa komissio mainitsi, ettei vieläkään ole tartuttu takavarikoitujen kiinteistöjen ongelmaan, joka on muille uskonnollisille yhteisöille kuin muslimiyhteisölle merkittävä huolenaihe. Kun otetaan huomioon, että näiltä yhteisöiltä puuttuu oikeudellinen asema, näiden kiinteistöt ovat jatkuvasti vaarassa joutua takavarikoiduiksi, ja yrityksissä saada kiinteistö takaisin oikeusteitse kohdataan lukuisia esteitä.

Komissiolle on hiljattain tiedotettu, että osana Turkin viranomaisten pyrkimyksiä tarttua muita uskonnollisia yhteisöjä kuin muslimiyhteisöjä koskeviin ongelmiin, Turkin viranomaiset ovat vastikään päättäneet laatia luettelon kiinteistöistä, jotka on takavarikoitu ja otettu haltuun vuodesta 1936 lähtien.

Komissio seuraa edelleen tätä kysymystä tarkasti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/673 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/673

---

(2004/C 84 E/0759)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0796/04

esittäjä(t): Michel Hansenne (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Hissien turvallisuus

Euroopan standardointikomitea on laatinut turvallisuusstandardin käytössä oleville hisseille (SNEL). Tämä standardi auttaa jäsenmaita tunnistamaan käytössä olevien hissien turvallisuusriskit ja säätämään lain tilanteen korjaamiseksi. Suosituksessa 95/216/EY (1), joka liittyy direktiiviin 95/16/EY (2), ei varsinaisesti mainita tätä uutta standardia. Kun otetaan huomioon viime vuosien aikana sattuneet useat kuolemantapaukset sekä se, että eräät maat ovat tiedostaneet huolen ja säätäneet korjaavan lain tai ovat sitä säätämässä asiaan liittyen, suosituksen ajantasalle saattaminen vaikuttaa eritoten toivottavalta. Sen avulla voitaisiin tiedottaa poliittisille päättäjille parhaalla mahdollisella tavalla siitä, mihin toimenpiteisiin olisi tarkoituksenmukaisinta ryhtyä. Käytössä olevien hissien turvallisuusriskien määrä saataisiin mahdollisimman pieneksi noudattamalla EN-standardia 81-80, joka on vahvistettu 3. marraskuuta 2003.

Voisiko komissio ryhtyä toimenpiteisiin asian edistämiseksi?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Komission 8. kesäkuuta 1995 antama suositus 95/216/EY (3) koskee olemassa olevia hissejä eli niitä hissejä, jotka on asennettu ennen hissidirektiivin 95/16/EY (4) voimaantuloa. Jäsenvaltioita kehotetaan tässä suosituksessa toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet alueellaan olemassa olevan hissikannan tyydyttävän huollon varmistamiseksi sekä hissikannan turvallisuuden parantamiseksi.

Euroopan standardointikomitea antoi äskettäin uuden standardin EN 81-80, joka koskee olemassa olevien hissien turvallisuuden kohentamista. Vaikka tällä standardilla ei ole samaa asemaa kuin direktiivin 95/16/EY nojalla hyväksytyillä yhdenmukaistetuilla standardeilla, se tarjoaa kuitenkin neuvoja ja tietoja, joista on varmasti hyötyä kaikille suosituksen 95/216/EY täytäntöönpanon parissa toimiville osapuolille. Komissio tutkii tarkkaan mahdollisuuden saattaa suosituksensa ajan tasalle uuteen standardiin liittyvän viittauksen sisällyttämiseksi siihen. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkastelunsa tuloksena tekemästään päätöksestä.

---

(1)  EYVL L 134, 20.6.1995, s. 37.

(2)  EYVL L 213, 7.9.1995, s. 1.

(3)  EYVL L 134, 20.6.1995.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/16/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, jäsenvaltioiden hissejä koskevan lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 213, 7.9.1995).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/673 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/673

---

(2004/C 84 E/0760)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0802/04

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Hävittämiskustannuksien suurista eroista aiheutuva epärehellinen kilpailu

Alankomaiden maatalousministeri antoi hiljattain parlamentin alahuoneelle (23. helmikuuta 2004) katsauksen hävittämiskustannuksista. Siitä käy ilmi, että hävittämisestä perittävät maksut ja niihin liittyvät kustannukset vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioiden välillä.

| 1. | Onko komissio tietoinen, että viljelijöiden suorittamat hävittämiskustannukset vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioiden välillä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että viljelijöiden suorittamat hävittämiskustannukset vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioiden välillä?

| 2. | Noudattavatko jäsenvaltiot komission 24. joulukuuta 2002 määräämiä sääntöjä sekä niissä määrättyjä muutoksia, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2004?
  Jos eivät, mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen, että näitä sääntöjä noudatetaan?
  Jos noudattavat, eikö komissio katso, että huomattavien kustannuserojen vuoksi maksuja olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan? |
| --- | --- |

2.

Noudattavatko jäsenvaltiot komission 24. joulukuuta 2002 määräämiä sääntöjä sekä niissä määrättyjä muutoksia, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2004?

Jos eivät, mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen, että näitä sääntöjä noudatetaan?

Jos noudattavat, eikö komissio katso, että huomattavien kustannuserojen vuoksi maksuja olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole saanut selvitystä renderoinnista ja siihen liittyvistä toimenpiteistä suoritetuista maksuista eri jäsenvaltioissa. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on tietoa niistä, komissio pyytää häntä toimittamaan tiedot komissiolle.

Kaikki jäsenvaltiot Luxemburgia lukuun ottamatta ovat kirjallisesti vakuuttaneet noudattavansa parlamentin jäsenen mainitsemia suuntaviivoja. Komissio on juuri ehdottanut Luxemburgille aiheellisia toimenpiteitä.

Näyttää siltä, että renderointilaitosten perimien maksujen eroja eri jäsenmaissa ei voida käsitellä asianmukaisesti valtiontukisäännöksillä. Vapaan kilpailun pitäisi taata, että samankaltaisissa olosuhteissa peritään vertailukelpoisia hintoja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/674 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/674

---

(2004/C 84 E/0761)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0803/04

esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Doriano Cataffon tukihakemus

Augsburgilainen asianajotoimisto Kiederle, Dr. Schulz & Kollegen on ottanut minuun yhteyttä päämiehensä Bernhard Oswaldin (Pfarrer-Steinacker-Str. 15a, D-86551 Aichach, Saksa) asiassa.

Oswald antoi vuonna 2002 Doriano Cataffon (Via R. Ricci 46, I-84129 Salerno, Italia) tehtäväksi tukihakemuksen jättämisen komissiolle. Oswaldin oli tarkoitus hankkia tällä rahalla tontti osoitteesta Herzog-Max-Str. 7, D-86551 Aichach/Unterwittelsbach ja rakentaa tontille pensionaatti. Cataffo oli luvannut hänelle voivansa hankkia hankkeen rahoittamiseksi EU-tukia yhteisön tukikehyksen 2000—2006 varoista.

Cataffo on saanut maksun toiminnastaan, mutta tukihakemusta ei ilmeisesti ole jätetty. Siksi Oswald aikoo nostaa kanteen Cataffoa vastaan.

Voiko komissio selventää asiaa vastaamalla seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko Cataffo jättänyt Oswaldin pyytämän tukihakemuksen? |
| --- | --- |

1.

Onko Cataffo jättänyt Oswaldin pyytämän tukihakemuksen?

| 2. | Jos on, onko tukea myönnetty ja onko rahat maksettu? |
| --- | --- |

2.

Jos on, onko tukea myönnetty ja onko rahat maksettu?

| 3. | Ovatko tällaiset rakennushankkeet ylipäänsä tukikelpoisia? |
| --- | --- |

3.

Ovatko tällaiset rakennushankkeet ylipäänsä tukikelpoisia?

| 4. | Onko komissiolla tietoa Cataffon toimista, joita hän on asianajotoimiston tietojen mukaan harjoittanut jo useammissa vastaavanlaisissa tapauksissa? |
| --- | --- |

4.

Onko komissiolla tietoa Cataffon toimista, joita hän on asianajotoimiston tietojen mukaan harjoittanut jo useammissa vastaavanlaisissa tapauksissa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole löytänyt näyttöä siitä, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa hanketta olisi osarahoitettu rakennerahastojen nykyisestä Baijeria koskevasta tavoitteen 2 ohjelmasta vuosina 2000—2006. Ohjelman tukemien hankkeiden hallinnasta vastaavat Baijerin viranomaiset eivät ole tietoisia tähän liittyvästä hakemuksesta. Ei ole mitään näyttöä siitä, että mikään muu Baijerin viranomaisten ulottuvilla oleva EU:n tukiväline olisi myöntänyt varoja.

Kaikki hakemukset varojen saamiseksi on osoitettava tähän tarkoitukseen nimetyille hallintoviranomaisille, jotka ovat vastuussa yllä mainitusta ohjelmasta.

Doriano Cataffon asia on tullut komission tietoon arvoisan jäsenen aikaisemmin jättämän kirjallisen kysymyksen E-2566/03 (1) tuloksena.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/675 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/675

---

(2004/C 84 E/0762)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0809/04

esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Viranomaisviestiliikennekäyttöön tarkoitetun TETRA-järjestelmän mastot

Komissio on esittänyt täytäntöönpanokertomuksen neuvoston suosituksesta 1999/519/EY (1), jolla rajoitetaan väestön altistumista sähkömagneettisille kentille (0 Hz—300 GHz). Kertomuksen 8.3 kohdassa komissio totesi, että on tarpeen arvioida viimeaikaisia tutkimustuloksia erittäin pientaajuisesta säteilystä (ELF-alueen säteily). Komissio totesi lisäksi, että se tarkistaa suosituksensa ja ottaa tarkistuksia tehdessään huomioon viimeisimmät tieteelliset tiedot ja ohjeet.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa käyttöön otettu TETRA-verkko on tarkoitettu poliisin ja pelastuspalvelujen käyttöön. Se toimii UHF-alueella (395 MHz) ja käyttää noin 17,6 Hz:n pulsseja. Tämän taajuuden on osoitettu aiheuttavan vahinkoa ihmisten hermostolle ja immuunijärjestelmälle. Yhdistyneen kuningaskunnan riippumaton matkapuhelinasiantuntijoiden ryhmä (Independent Expert Group on Mobile Phones, IEGMP) julkaisi vuonna 2000 tutkimuksen, jonka oli teetättänyt hallitus ja jota kutsutaan Stewartin raportiksi (Stewart Report). Raportissa sanotaan, että noin 16 Hz:n modulaatiota pitäisi välttää, koska se voi vaikuttaa haitallisesti terveyteen.

Kaikesta huolimatta ympäri Yhdistynyttä kuningaskuntaa pystytetään parhaillaan 3 000:ta mastoa, joista 700 minun vaalipiirissäni (Skotlanti). Samaan aikaan kansalaiset ovat yhä enemmän huolissaan siitä, että järjestelmän terveysvaikutuksia ei ole arvioitu asianmukaisesti. Lisäksi järjestelmää jo käyttävät poliisit ovat ilmoittaneet kärsivänsä muun muassa unihäiriöistä ja migreenistä. Tällaiset oireet liittyvät altistumiseen matkaviestinnän aiheuttamalle säteilylle.

Säädöksistä, joilla säädellään väestön altistumista sähkömagneettisille kentille, sovittiin ennen kuin TETRA-järjestelmä otettiin käyttöön. Voisiko komissio hyväksyä neuvoston suosituksesta 1999/519/EY esittämänsä täytäntöönpanokertomuksen perusteella, että kansanterveyden etujen mukaisesti lykättäisiin TETRA-järjestelmän kehittämistä siihen saakka, kunnes järjestelmän terveysvaarat on asianmukaisesti arvioitu.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 1999 väestön ionisoimattomalle säteilylle altistumisen rajoittamista koskevan suosituksen 1999/519/EY, jonka tarkoituksena on suojella ihmisten terveyttä kentillä, joiden taajuus on 0 Hz—300 GHz. Tähän sisältyvät myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat taajuudet. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea vahvisti 30. marraskuuta 2001, ettei lisätieto, jota on saatu viime vuosina radiotaajuuksien ja mikrouunin säteilytaajuuksien karsinogeenisista ja ei-termisistä vaikutuksista, anna aihetta tarkastella uudelleen komission asettamia altistumista koskevia rajoja. Tätä näkemystä kannatettiin yleisesti tammikuussa 2004 järjestetyssä matkaviestintää käsittelevässä konferenssissa (2) ja sarjassa asiantuntijoiden raportteja, jotka on laadittu jäsenvaltioissa hiljattain.

Neuvoston suosituksen toteuttamista koskeva kertomus, jossa keskityttiin jäsenvaltioiden toteuttamiin toimenpiteisiin, julkaistiin maaliskuussa 2003. Tämän kertomuksen 8.3 kohdassa todetaan, että joitakin erittäin pienitaajuisiin kenttiin liittyviä viimeaikaisia löytöjä on arvioitava lisää. Tämä viittaa erityisesti voimansiirtolinjoista peräisin oleviin erittäin pienitaajuisiin magneettisiin kenttiin käyttötaajuudella (50/60 Hz).

Maailman terveysjärjestö (WHO) on parhaillaan tekemässä merkittävää arviointia sähkömagneettisista kentistä sekä erittäin pienitaajuisella alueella että radiotaajuusalueella. Komissio seuraa tarkkaan tätä hanketta. On odotettavissa, että tämän työn tulokset tarjoavat tärkeää tietoa, joiden perusteella voidaan määritellä mahdolliset tulevat toimenpiteet.

Huomattavaa tutkimustyötä on tehty ja tehdään edelleen sähkömagneettisille kentille altistumisen mahdollisten pitkäaikaisten terveysvaikutusten tutkimiseksi. Komissio seuraa tarkasti kaikkia uusia tieteellisiä tuloksia tällä alalla, jotta se voisi tarvittaessa reagoida sellaiseen tieteelliseen näyttöön, jota ei tähän asti ole otettu huomioon. Tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa (2004—2006) tuettujen hankkeiden oletetaan päätyttyään osaltaan paikkaavan tiedon puutteita merkittävästi ja edistävän myös asiaan liittyvää Maailman terveysjärjestön toimintaa.

Lisäksi tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa on juuri alkanut (2004—2008) uusi sähkömagneettisia kenttiä koskeva koordinointitoiminta (EMF-NET), jonka tavoitteena on sähkömagneettisten kenttien biologisiin vaikutuksiin liittyvän tutkimustoiminnan tulosten koordinoinnin parantaminen. Yhteenliittymään kuuluvat kaikki EU:n tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa rahoitettujen toiminnassa olevien hankkeiden koordinaattorit sekä kansallisen tason tutkimushankkeiden koordinaattorit (Saksasta, Kreikasta, Ranskasta, Italiasta, Suomesta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Unkarista). Lisäksi sillä on yhteys muuhun kansainväliseen toimintaan, kuten COST 281 -hankkeeseen, Maailman terveysjärjestön sähkömagneettisia kenttiä koskevaan toimintaan, teollisuuden ja tuottajien yhdistyksiin, valvontaviranomaisiin, tiedeyhdistyksiin ja ammattiyhdistysten liittoihin. Tämä verkosto muun muassa tarkastelee uudelleen EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa tehtyjä sähkömagneettisia kenttiä koskevia tutkimuksia ja tukee tietoon perustuvaa terveys- ja ympäristöviranomaisten, kuluttajayhdistysten ja yksittäisten kansalaisten sääntöihin ja riski-viestintään liittyvää päätöksentekoa.

---

(1)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

(2)  http://europa.eu.int/comm/enterprise/rtte/emfworkshop/index.htm

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/676 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/676

---

(2004/C 84 E/0763)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0812/04

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kasvinsuojeluaineita koskevan EU:n lainsäädännön rikkominen ns. Abacin tapauksessa (Valencia)

Valenciassa äskettäin esille tulleiden seikkojen mukaan näyttää siltä, että Espanjan maatalousministeriö on oletettavasti sekaantunut niin sanottuun Fabran tapaukseen, jossa Castellónin provinssin neuvoston puheenjohtaja olisi ottanut yhteyttä kyseiseen ministeriöön, jotta Naranjax-yrityksen markkinoima Abac-merkkinen (abamektiinipohjainen) hyönteisten torjunta-aine saisi markkinointiluvan ilman myrkyllisyys-testien läpäisemistä. Tietojen mukaan tältä kasvinsuojeluaineelta evättiin markkinointilupa kolme kertaa ennen kuin valtuuston puheenjohtaja oletettavasti puuttui sääntöjen vastaisesti asiaan. Täysin vastaavaa koostumusta olevat ja muun merkkiset tuotteet eivät ole koskaan saaneet ministeriön lupaa myrkyllisyys-tasojen ylittymisen vuoksi. Oikeudenkäynnissä ilmenneiden seikkojen mukaan näyttää myös siltä, että Abacin markkinointi aloitettiin jopa ennen kyseistä lupaa. Tämä tarkoittaa, että rikkomuksia tehtiin kahdesti, koska kasvinsuojeluaine oli myynnissä tietyn ajan ilman lupaa ja toisaalta ilman hyväksyntätestiä.

Mikäli tämä tilanne osoittautuu pitävän paikkansa, voi se merkitä vakavaa uhkaa ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Se on vastoin ainakin torjunta-ainejäämien enimmäismääriä koskevien liitteiden muuttamisesta annetun direktiivin 2002/79/EY (1) periaatteita (ja sen aikaisempia versioita). Direktiivin mukaan Abac-kasvinsuojeluaineen tärkeimmän osatekijän eli abamektiinin suurin sallittu enimmäismäärä on 0,01 mg/kg.

Oikeudenkäynti on käynnissä eikä maatalousministeriö ei ole vielä julkistanut Abacin todellista koostumusta, sen todellista abamektiinipitoisuutta eikä sen hyväksyntään johtaneita syitä.

| — | Eikö komissio katso, että Espanjan maatalousministeriö olisi saattanut — sen tietoja salaileva asenne huomioon ottaen — rikkoa vakavasti yhteisön lainsäädäntöä ainakin kasvinsuojeluaineiden enimmäismäärien alalla? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että Espanjan maatalousministeriö olisi saattanut — sen tietoja salaileva asenne huomioon ottaen — rikkoa vakavasti yhteisön lainsäädäntöä ainakin kasvinsuojeluaineiden enimmäismäärien alalla?

| — | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? |
| --- | --- |

—

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY (2) säädetään, että tehoaineita saa käyttää kasviensuojeluun vain, jos on osoitettu, että niiden käytöstä ei aiheudu ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvia kohtuuttomia haittavaikutuksia. Yhteisön arvioiden ja jo heinäkuussa 1993 markkinoilla olleita yksittäisiä aineita koskevien komission päätösten valmistumiseen saakka direktiivissä sallittiin kansallisten säännösten väliaikainen soveltaminen. Abamektiini on komission kolmannessa direktiivin mukaisesti laaditussa ensisijaisten aineiden luettelossa. Neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen ja kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä helmikuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 451/2000 (3) nojalla teollisuuden toimiala ilmoitti olevansa kiinnostunut tukemaan ainetta tarkasteluprosessin aikana. Aineisto oli toimitettava esittelevälle jäsenvaltiolle Alankomaille viimeistään 25. marraskuuta 2003. Alankomaat tutkii aineiston ja lähettää arviointikertomusluonnoksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle. Komissio tekee päätöksensä abamektiinin käytön mahdollisesta hyväksyttävyydestä kasvinsuojeluaineena Euroopan elintarvike-turvallisuusviranomaisen suorittaman aineiston arvioinnin perusteella.

Komissio on tietoinen, että Espanjassa useat abamektiinia sisältävät kasvinsuojeluaineet ovat hyväksyttyjä. Espanja voi myöntää luvan kaikille näille tuotteille (Abac mukaan luettuna) vain, jos kyseisen käsitellyn viljelykasvin jäämäpitoisuus ei ylitä jäämille asetettuja raja-arvoja tuotteen käytön vuoksi. Abamektiini-jäämien raja-arvot on määritelty neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa, eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä kasvikunnasta peräisin olevissa tuotteissa, mukaan luettuina hedelmät ja vihannekset, ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisen osalta 2 päivänä lokakuuta 2002 annetussa komission direktiivissä 2002/79/EY, ja ne ovat 0,1—0,005 milligrammaa kilogrammassa (mg/kg) riippuen viljelykasvista tai elintarvikkeesta.

Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että joillekin abamektiinia sisältäville kasvinsuojeluaineille ei olisi pitänyt antaa lupaa. Näin on voinut tapahtua silloin, jos viranomaisille on annettu vajavaisia tietoja, tai annetut tiedot ovat osoittaneet, että tiettyyn tuotteeseen liittyy erityisiä ongelmia.

Komissiolla ei ole tiedossaan, että abamektiinia sisältävien tuotteiden osalta olisi mitään erityistä turvallisuusongelmaa, joka edellyttäisi välittömiä toimia ennen direktiivin puitteissa tapahtuvan tarkastelu-prosessin loppuun saattamista.

---

(1)  EYVL L 291, 28.10.2002, s. 1.

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991.

(3)  EYVL L 55, 29.2.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/678 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/678

---

(2004/C 84 E/0764)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0827/04

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) ja Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   San Sebastianin lentokentän laajentaminen

Komissio toteaa kirjallisiin kysymyksiin E-2245/03 ja E-2246/03 (1) antamassaan vastauksessa, että Espanjan viranomaiset katsovat, että San Sebastianin lentokentän yleissuunnitelman tarkoituksena on sisäinen uudelleenjärjestely, eikä kiitotietä aiota laajentaa. Lisäksi Espanjan viranomaiset väittävät, että kyseinen suunnitelma ei ole yksityiskohdiltaan laajennushankkeen kaltainen eikä siihen siten sovelleta yhteisön lainsäädäntöä vaikutustenarvioinnista.

Yleissuunnitelmassa on kuitenkin seuraavia tietoja:

| — | suunniteltujen töiden (pysäköintialue, lentoalusten pysäköintitasanne, terminaalirakennuksen laajentaminen) tarkoituksena on mukauttaa lentokenttää lentoliikenteen kasvuun ja suurempien lentoalusten vastaanottamiseen (joka välttämättä edellyttää kiitotien koon kasvattamista), |
| --- | --- |

—

suunniteltujen töiden (pysäköintialue, lentoalusten pysäköintitasanne, terminaalirakennuksen laajentaminen) tarkoituksena on mukauttaa lentokenttää lentoliikenteen kasvuun ja suurempien lentoalusten vastaanottamiseen (joka välttämättä edellyttää kiitotien koon kasvattamista),

| — | kyseisillä töillä on kielteisiä vaikutuksia LIC ES 2120015- ja ZEPA 37 -alueisiin, sillä suunnitelman mukaan on välttämätöntä muun muassa laajentaa vettä läpäisemätöntä aluetta kosteuden vähentämiseksi, jolloin vaikutetaan kirjallisessa kysymyksessä Ε-l701/02 (2) mainittuihin suojeltuihin lajeihin, laajentaa ajoneuvojen pysäköintialuetta tavalla, joka vaikuttaa vesien valumiseen ja vahingoittaa suoraan kyseisten suojeltujen lajien ekosysteemiä; kiitotien reunan tasoitukseen käytettävä täytemaa vaikuttaa ZEPA:aa reunustavaan kosteikkojen väliseen alueeseen. |
| --- | --- |

—

kyseisillä töillä on kielteisiä vaikutuksia LIC ES 2120015- ja ZEPA 37 -alueisiin, sillä suunnitelman mukaan on välttämätöntä muun muassa laajentaa vettä läpäisemätöntä aluetta kosteuden vähentämiseksi, jolloin vaikutetaan kirjallisessa kysymyksessä Ε-l701/02 (2) mainittuihin suojeltuihin lajeihin, laajentaa ajoneuvojen pysäköintialuetta tavalla, joka vaikuttaa vesien valumiseen ja vahingoittaa suoraan kyseisten suojeltujen lajien ekosysteemiä; kiitotien reunan tasoitukseen käytettävä täytemaa vaikuttaa ZEPA:aa reunustavaan kosteikkojen väliseen alueeseen.

Edellä esitetyn johdosta kysyn seuraavaa:

| — | Voiko komissio edelleen vahvistaa, että yleissuunnitelman ainoana tavoitteena on lentokentän uudelleenjärjestely, johon ei kuulu kiitotien laajentaminen? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio edelleen vahvistaa, että yleissuunnitelman ainoana tavoitteena on lentokentän uudelleenjärjestely, johon ei kuulu kiitotien laajentaminen?

| — | Eikö komissio katso, että pitäessään yleissuunnitelmaa jonain muuna kuin laajentamishankkeena Espanjan viranomaiset yrittävät toteuttaa rakennustöitä kiertäen vaikutustenarvioinnista annettua lainsäädäntöä? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että pitäessään yleissuunnitelmaa jonain muuna kuin laajentamishankkeena Espanjan viranomaiset yrittävät toteuttaa rakennustöitä kiertäen vaikutustenarvioinnista annettua lainsäädäntöä?

| — | Eikö komissio katso, että koska töillä saattaa olla vaikutusta Natura 2000:een kuuluviin alueisiin, on joka tapauksessa sovellettava luontotyyppidirektiivin 6 artiklaan liittyvää alainsääntöä? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että koska töillä saattaa olla vaikutusta Natura 2000:een kuuluviin alueisiin, on joka tapauksessa sovellettava luontotyyppidirektiivin 6 artiklaan liittyvää alainsääntöä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Kuten arvoisien parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin E-l701/02, E-3417/02 (3), E-2245/03 ja E-2246/03 annetuista vastauksista käy ilmi, komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisia toimittamaan täydelliset tiedot edellä mainitusta aiheesta.

Asiakokonaisuutta tarkasteltiin muun muassa Espanjan viranomaisten kanssa 23. lokakuuta 2003 pidetyssä ns. pakettikokouksessa. Komissio ilmaisi olevansa huolissaan siitä, noudattaako asia voimassa olevaa yhteisön ympäristölainsäädäntöä.

Kansalliset viranomaiset ilmoittivat komissiolle luopuneensa ajatuksesta laajentaa lentokentän kiitorataa sekä laajentaa ja aidata lentokentän yleissuunnitelmaan sisältyvä pysäköintialue, jotta vältettäisiin läheisiin Natura 2000 -alueisiin kohdistuvat haittavaikutukset. Lisäksi jäsenvaltio sitoutui suorittamaan yhtenäisen ympäristövaikutusten arvioinnin, jonka kohteena olisivat yleissuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan hankkeen jäljellä olevat toiminnot. Kansalliset viranomaiset vahvistivat nämä tiedot 4. joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessä ja ilmoittivat ympäristövaikutusten arvioinnin olevan käynnissä.

Koska Espanjan viranomaiset ovat ilmaisseet aikomuksensa toimittaa komissiolle ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tulokset, jotka todennäköisesti valmistuvat vuoden 2004 toisella neljänneksellä, komissio tutkii tähän asiaan liittyvät oikeudelliset kysymykset tulokset saatuaan ja arvioi, onko yhteisön ympäristölainsäädäntöä noudatettu kaikilta osin.

---

(1)  EUVL C 51 E, 26.2.2004, s. 230.

(2)  EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 213.

(3)  EUVL C 155 E, 3.7.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/679 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/679

---

(2004/C 84 E/0765)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0836/04

esittäjä(t): Regina Bastos (PPE-DE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/680 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/680

---

(2004/C 84 E/0766)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0837/04

esittäjä(t): Joaquim Piscarreta (PPE-DE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/680 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/680

---

(2004/C 84 E/0767)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0838/04

esittäjä(t): Raquel Cardoso (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”raby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”raby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/681 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/681

---

(2004/C 84 E/0768)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0839/04

esittäjä(t): João Gouveia (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/682 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/682

---

(2004/C 84 E/0769)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0840/04

esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

Franz Fischienti komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-0836/04, P-0837/04,

P-0838/04, P-0839/04 ja P-0840/04

(5. huhtikuuta 2004)

On syytä huomata, että komissio antoi viinien päällysmerkintöjä koskevat uudet säännöt, koska eräät viiniä tuottavat kolmannet maat kritisoivat voimakkaasti asetuksen (EY) N:o 753/2002 (1) sisältöä sen jälkeen kun se oli annettu tiedoksi WTO:lle. Genevessä järjestettiin kuulemistilaisuuksia, jotta kyseisen asetuksen sisältöä voitiin selvittää kolmansille maille.

Kolmannet maat ovat katsoneet, että eräitä perinteisiä merkintöjä (B osa) koskeva komission politiikka on unionin pyrkimystä laajentaa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyssä sopimuksessa (TRIPS) määrättyjä teollis- ja tekijänoikeuksia. Niiden mukaan unioni myöntää perinteisille merkinnöille yksinomaisen suojan, joka on maantieteellisille merkinnöille jo myönnetyn suojan kaltainen. Tämä olisi voinut vaarantaa unionin maantieteellisten merkintöjen suojaamispolitiikan ja lisätä viinien päällysmerkintöjä koskevan unionin politiikan vastaisen paneelimenettelyn käynnistämisriskiä WTO:ssa.

Komissio päätti tehdä asetukseen eräitä muutoksia kolmansien maiden huomautusten perusteella estääkseen nykyisen päällysmerkintöjä koskevan lainsäädännön pitävyydelle aiheutuvan vakavan riskin. Se loi järjestelmän perinteisten merkintöjen suojaamiseksi syrjimättömällä tavalla sekä sisämarkkinoilla että silloin kun kyseessä ovat tuontiviinit.

Nykyiset edellytykset, jotka koskevat yhteisön perinteisten merkintöjen käyttöä kolmansissa maissa, ovat vastaavat kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III olevan A osan perinteisten merkintöjen käyttöä aiemmin koskeneet edellytykset.

Näihin edellytyksiin kuuluvat asetuksen (EY) N:o 316/2004 (2) 1 artiklan 10 kohdan, jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 753/2002 37 artiklan 1 kohdan e alakohtaa, mukaisesti seuraavat:

| a) | kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot; |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot;

| b) | perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan; |
| --- | --- |

b)

perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan;

| c) | jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta; |
| --- | --- |

c)

jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta;

| d) | on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus. |
| --- | --- |

d)

on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus.

Komissiolle esitetyssä kirjallisessa kysymyksessä mainittujen portugalilaisten perinteisten merkintöjen osalta on täytettävä useita edellytyksiä, jotta kolmannet maat voivat käyttää niitä yhteisössä. Jotta siis perinteistä merkintää, kuten ”Ruby”, ”Tawny”, ”Vintage”, ”Canteiro” tai ”Frasqueira”, voisi käyttää muussa sellaisessa väkevässä viinissä, joka ei ole portviiniä eikä madeiraa, englannin tai portugalin kielen on tapauksesta riippuen oltava kolmannen maan virallinen kieli ja perinteistä merkintää on pitänyt käyttää vähintään kymmenen vuoden ajan, tai englannin tai portugalin kielen on oltava tunnustettu toiseksi kieleksi kyseisen kolmannen maan lainsäädännössä ja merkintää on pitänyt käyttää vähintään 25 vuoden ajan. Ilmaisun on niin ikään oltava erityinen ja erottuva, eikä se saa johtaa kuluttajaa harhaan pidettäessä viiniä kaupan Euroopassa. Ilmaisun käytöllä kolmannessa maassa on myös oltava tietty perinne.

Perinteisen merkinnän ”Reserva velha” käyttöä kolmannessa maassa koskevia edellytyksiä ei ole muutettu, koska kyseinen merkintä sisältyy jo asetuksen (EY) N:o 753/2002 III liitteessä olevaan A osaan.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 753/2002, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta (EYVL L 118, 4.5.2002).

(2)  Komission asetus (EY) N:o 316/2004, annettu 20 päivänä helmikuuta 2004, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttamisesta (EUVL L 55, 24.2.2004).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/684 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/684

---

(2004/C 84 E/0770)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0846/04

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Schengenin sopimuksen 2 artiklan siirtäminen yhteisön toimialaan kuuluvaksi

Komission tulostaulussa (scoreboard) siitä, miten menestyksekkäästi unionista on luotu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, arvioitiin, että ennen vuoden 2001 loppua olisi tarkoitus esitellä lakialoite Schengenin sopimuksen 2 artiklan (rajatarkastusten väliaikaisen käyttöönoton salliva suojalauseke) siirtämisestä yhteisön toimialaan kuuluvaksi. Yli kaksi vuotta tämän määräajan jälkeen parlamentti ei vieläkään ole saanut käsittelyynsä minkäänlaista tämän suuntaista ehdotusta.

Sillä välin jäsenvaltiot ovat käyttäneet tätä suojalauseketta järjestelmällisesti ja liiallisesti unionin huippukokousten tai muiden kansainvälisten kokousten yhteydessä, kuten Genovan G8:n aikana vuonna 2001. Tällainen tilanne osoittaa yhteisön toimenpiteiden tarpeellisuuden tässä asiassa.

Voisiko komissio ilmaista selkeästi, mistä tämä viivästyminen johtuu?

Aikooko se esittää ehdotuksen Schengenin sopimuksen 2 artiklan siirtämisestä yhteisön toimialaan kuuluvaksi? Milloin?

Voisiko se jo nyt esitellä ehdotuksen suuntaviivoja?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Huolimatta viiveistä komissio on edelleen vakuuttunut siitä, että Schengenin sopimuksen 2 artikla on siirrettävä yhteisön toimialaan kuuluvaksi. Tästä syystä se on ilmoittanut tehdessään viimeksi puolivuotis-päivitystä tulostauluun, joka koskee vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamista Euroopan unionissa, että se aikoo sisällyttää artiklan siirtämistä koskevan menettelyn asetusehdotukseen, joka koskee ulkorajoilla suoritettavia tarkastuksia käsittelevän yhteisen käsikirjan uudistamista. Asetusehdotus on tarkoitus antaa ennen vuoden 2004 puoliväliä (1).

Ehdotuksen tarkoituksena on luoda rajatarkastuksia koskeva säännöstö. Sitä koskevaa valmistelutyötä ei vielä ole saatu päätökseen. Näin ollen komissio ei toistaiseksi voi antaa tarkempia tietoja tämän ehdotuksen sisällöstä.

---

(1)  KOM(2003) 812 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/685 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/685

---

(2004/C 84 E/0771)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0857/04

esittäjä(t): Vasco Graça Moura (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/685 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/685

---

(2004/C 84 E/0772)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0858/04

esittäjä(t): Teresa Almeida Garrett (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”raby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”raby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista,

pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

Franz Fischienti komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-0857/04 ja P-0858/04

(5. huhtikuuta 2004)

On syytä huomata, että komissio antoi viinien päällysmerkintöjä koskevat uudet säännöt, koska eräät viiniä tuottavat kolmannet maat kritisoivat voimakkaasti asetuksen (EY) N:o 753/2002 (1) sisältöä sen jälkeen kun se oli annettu tiedoksi WTO:lle. Genevessä järjestettiin kuulemistilaisuuksia, jotta kyseisen asetuksen sisältöä voitiin selvittää kolmansille maille.

Kolmannet maat ovat katsoneet, että perinteisiä merkintöjä koskeva komission politiikka on unionin pyrkimystä laajentaa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyssä sopimuksessa (TRIPS) määrättyjä teollis- ja tekijänoikeuksia. Niiden mukaan unioni myöntää perinteisille merkinnöille yksinomaisen suojan, joka on maantieteellisille merkinnöille jo myönnetyn suojan kaltainen. Tämä olisi voinut vaarantaa unionin maantieteellisten merkintöjen suojaamispolitiikan ja lisätä viinien päällysmerkintöjä koskevan unionin politiikan vastaisen paneelimenettelyn käynnistämisriskiä WTO:ssa.

Komissio päätti tehdä asetukseen eräitä muutoksia kolmansien maiden huomautusten perusteella estääkseen nykyisen päällysmerkintöjä koskevan lainsäädännön pitävyydelle aiheutuvan vakavan riskin. Se loi järjestelmän perinteisten merkintöjen suojaamiseksi syrjimättömällä tavalla sekä sisämarkkinoilla että silloin kun kyseessä ovat tuontiviinit.

Nykyiset edellytykset, jotka koskevat yhteisön perinteisten merkintöjen käyttöä kolmansissa maissa, ovat vastaavat kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III olevan A osan perinteisten merkintöjen käyttöä aiemmin koskeneet edellytykset.

Näihin edellytyksiin kuuluvat asetuksen (EY) N:o 316/2004 (2) 1 artiklan 10 kohdan, jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 753/2002 37 artiklan 1 kohdan e alakohtaa, mukaisesti seuraavat:

| a) | kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot; |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot;

| b) | perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan; |
| --- | --- |

b)

perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan;

| c) | jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta; |
| --- | --- |

c)

jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta;

| d) | on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus. |
| --- | --- |

d)

on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus.

Komissiolle esitetyssä kirjallisessa kysymyksessä mainittujen portugalilaisten perinteisten merkintöjen osalta on täytettävä useita edellytyksiä, jotta niitä voidaan käyttää kolmansissa maissa. Jotta siis perinteistä merkintää, kuten ”Ruby”, ”Tawny”, ”Vintage”, ”Canteiro” tai ”Frasqueira”, voisi käyttää muussa sellaisessa väkevässä viinissä, joka ei ole portviiniä eikä madeiraa, englannin tai portugalin kielen on tapauksesta riippuen oltava kolmannen maan virallinen kieli ja perinteistä merkintää on pitänyt käyttää vähintään kymmenen vuoden ajan, tai englannin tai portugalin kielen on oltava tunnustettu toiseksi kieleksi kyseisen kolmannen maan lainsäädännössä ja merkintää on pitänyt käyttää vähintään 25 vuoden ajan. Ilmaisun on niin ikään oltava erityinen ja erottuva, eikä se saa johtaa kuluttajaa harhaan pidettäessä viiniä kaupan Euroopassa. Ilmaisun käytöllä kolmannessa maassa on myös oltava tietty perinne.

Perinteisen merkinnän ”Reserva velha” käyttöä kolmannessa maassa koskevia edellytyksiä ei ole muutettu, koska kyseinen merkintä sisältyy jo asetuksen (EY) N:o 753/2002 III liitteessä olevaan A osaan.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 753/2002, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta (EYVL L 118, 4.5.2002).

(2)  Komission asetus (EY) N:o 316/2004, annettu 20 päivänä helmikuuta 2004, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttamisesta (EUVL L 55, 24.2.2004).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/687 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/687

---

(2004/C 84 E/0773)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0859/04

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Hiusvärit ja vakavat terveysvaikutukset

Tanskalaisessa Jyllands-Posten-päivälehdessä julkaistiin 4. maaliskuuta 2004 uutinen useista tutkimuksista, joiden mukaan useat sallitut hiusvärit vahingoittavat vakavasti kuluttajien terveyttä. Tätä alaa säännellään kosmetiikkadirektiivillä.

Katsooko komissio tutkimustulokset huomioon ottaen, että hiusväreistä olisi laadittava positiivinen luettelo, ja että hiusväreille olisi tehtävä syöpä- ja allergiariskitestit ennen niiden hyväksymistä? Terveydelle aiheutuvia vahinkoja ei tunneta täydellisesti, koska alan teollisuus ei salli tutkimustulostensa julkistamista. Onko komissiolla tietoa mainituista tutkimustuloksista? Kuinka monta ilmoitusta hiusvärien aiheuttamasta allergiasta komissio vastaanottaa vuosittain? Velvoittaako kosmetiikkadirektiivin tarkistaminen komission mielestä alan teollisuuden julkistamaan tutkimustulokset niiden valmistamien tuotteiden aiheuttamista terveysongelmista? Pyydän komissiota ilmoittamaan, koska kosmetiikkadirektiivin kahdeksannen tarkistamisen — tai muiden asiaa koskevien aloitteiden — käynnistämistä voidaan odottaa, ja mitä muutoksia voidaan odottaa ehdotettavan. Lopuksi kysyn komissiolta, aikooko se sisällyttää ennaltavarautumisen periaatteen kantavaksi periaatteeksi tulevan tarkistamisen yhteydessä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio, jäsenvaltiot ja kuluttajien sekä teollisuuden edustajat keskustelivat vuonna 2003 hiusvärien järjestelmällisen arvioinnin strategiasta. Strategia hyväksyttiin heinäkuussa 2003, ja se julkaistiin komission sivustolla (yritystoiminnan pääosasto (PO)) (1). Keskeistä strategiassa on porrastettu ja mukautettu lähestymistapa, jonka mukaan teollisuuden on toimitettava hiusvärien turvallisuutta koskevat asiakirjat kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitean (SCCNFP) arvioitaviksi tietyissä määräajoissa. Strategian yleinen tavoite on turvallisuutta koskevien asiakirjojen viimeisimmän tieteellisen arvioinnin perusteella säädellä sellaisten aineiden käyttöä kuten hiusvärin ainesosat.

Näiden asiakirjojen on oltava asiakirjan ”Notes of Guidance for testing of cosmetic ingredients for their safety evaluation” (huomautuksia kosmeettisten ainesosien turvallisuusarvioinnin testausohjeisiin) mukaisia. Kyseisen asiakirjan viides tarkistettu versio annettiin 20. lokakuuta 2003, ja se on julkaistu komission sivustolla (terveys- ja kuluttaja-asioiden PO) (2). Toksikologiset perusvaatimukset sisältävät vaatimukset ihon herkistymistä ja genotoksisuutta tai mutageenisuutta koskevalle tiedolle. SCCNFP suositteli asiakirjassaan ”Assessment Strategies for Hair Dyes” (hiusvärien arviointistrategiat), että ”hiusvärien riskien arviointia varten on erityisesti toimitettava ... genotoksisuutta koskevat tiedot — tutlkimusten on oltava kansainvälisesti hyväksyttyjen suuntaviivojen (taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD, EU) ja/tai uudenaikaisten tutkimusstrategioiden mukaisia ...”

Kosmetiikkavalmisteiden työryhmässä edustettuna olevat jäsenvaltiot, kuluttajat ja teollisuus pääsivät laajasti yksimielisyyteen tästä strategiasta, jonka pitäisi johtaa sallittujen hiusvärien luettelon laatimiseen.

Komissio viittaa lisäksi niiden konkreettisten toimien osalta, joihin jo on ryhdytty, Alexander de Roon kirjalliseen kysymykseen E-0391/04 (3) hiljattain annettuun vastaukseen.

Kosmetiikkadirektiivin 76/768/ETY (4) 7 a artiklassa säädetään, että kosmetiikkatuotteiden valmistajan tai maahantuojan on valvontaa varten pidettävä tuotteiden tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. Näihin tietoihin sisältyvät arviointi valmiin valmisteen turvallisuudesta ihmisen terveydelle ja olemassa oleva tieto kosmeettisten valmisteiden käytöstä aiheutuneesta haitasta ihmisen terveydelle, allergiat mukaan luettuina. Kosmetiikkadirektiivin seitsemännen muutoksen 2003/15/EY (5) mukaan näiden tietojen pitäisi olla ”helposti yleisön saatavissa sopivassa muodossa, mukaan luettuna elektronisessa muodossa”.

Komissio tekee selvityksen kosmetiikka-alan nykytilanteesta ja lainsäädännön soveltamisesta alan kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja kuluttajien turvallisuuden parantamiseksi.

---

(1)  http://pharmacos.eudra.org/F3/cosmetic/doc/HairDyeStrategyInternet.pdf

(2)  http://europa.eu.int/comm/health/ph_risk/committees/sccp/documents/out242_en.pdf

(3)  Katso sivu 386.

(4)  Neuvoston direktiivi 76/768/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 262, 27.9.1976).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/15/EY, annettu 27 päivänä helmikuuta 2003, neuvoston direktiivin 76/768/ETY muuttamisesta (EUVL L 66, 11.3.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/688 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/688

---

(2004/C 84 E/0774)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0860/04

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Perustuslaki ja rahoitustuki

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni P-0524/04 (1) komissio määrittelee nykyiseen EU:hun kuuluvan alueen perustuslaillisen aseman siinä tapauksessa, että kyseisestä alueesta tulee täysin itsenäinen valtio. Voiko komissio tehdä selväksi myös sen, mikä olisi kyseisenlaisen valtion asema yhteisön tuen suhteen?

Voiko komissio erityisesti kertoa, että jos EU:hun kuuluvasta alueesta tulisi itsenäinen (ja siten EU:n ulkopuolella oleva) valtio, mitä silloin tapahtuisi alueen yhteisöltä saamalle tuelle? Loppuisiko tuki välittömästi vai jatkettaisiinko sen maksamista kyseisen rahoitusohjelman päättymiseen saakka, esimerkiksi jos kyse olisi vuosien 2000—2006 rakennerahastojen ohjelmasta?

Mitä tukea uusi itsenäinen valtio voisi saada yhteisöltä?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

Jos jäsenvaltioon kuuluva alue lakkaa kuulumasta kyseiseen valtioon esimerkiksi siksi, että siitä tulee itsenäinen valtio, liittymissopimus ei enää koske sitä. Sen mukaisesti yhteisön perustamissopimusta, 158 artikla mukaan luettuna, ei enää sovelleta kyseiseen alueeseen.

EY:n perustamissopimuksen 158 artiklassa todetaan, että yhteisö pyrkii lujittamaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta alueellaan. Perustamissopimuksen 159 artiklan mukaan kyseistä toimintaa tuetaan rakennerahastojen kautta. Artikla sulkee selvästi pois rakennerahastojen käytön Euroopan unionin alueen ulkopuolella.

Unionin ulkopuolisille maille kohdennettavan yhteisön tuen tärkeimmät välineet esitetään talousarvion otsakkeen 4 ”ulkoiset toimet” ja ehdokasmaille kohdennetun tuen osalta otsakkeen 7 ”liittymistä valmisteleva tuki” alla.

---

(1)  Katso sivu 421.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/689 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/689

---

(2004/C 84 E/0775)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0870/04

esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Vuokratyövoiman työluvat Italiassa

Eräs itävaltalainen yritys vuokraa lähinnä Itävallasta tai EU:n 15 jäsenvaltiosta tulevia työntekijöitä EU:n nykyisellä alueella, esim. Etelä-Tirolissa, toimiville yrityksille. Etelä-Tirolin viranomaiset ovat todenneet useaan otteeseen, että Itävallasta tai EU:n muilta alueilta tulevat työntekijät tarvitsevat työluvan. Tämä hankaloittaa kyseisen itävaltalaisyrityksen toimintaa.

| 1. | Onko mahdollista, että Italiassa tarvitaan työlupa esim. käynnissä olevan siirtymäkauden perusteella? |
| --- | --- |

1.

Onko mahdollista, että Italiassa tarvitaan työlupa esim. käynnissä olevan siirtymäkauden perusteella?

| 2. | Vai toimivatko Italian viranomaiset väärin hankaloittaessaan itävaltalaisen yrityksen toimintaa |
| --- | --- |

2.

Vai toimivatko Italian viranomaiset väärin hankaloittaessaan itävaltalaisen yrityksen toimintaa

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (1) 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että yritykset, jotka tarjotessaan valtioiden välillä palveluja lähettävät työntekijöitä työhön kyseisten jäsenvaltioiden alueelle, noudattavat niiden lainsäädännössä olevia vuokratyövoimaa koskevia ehtoja. Näiden ehtojen on perustuttava työntekijöiden suojeluun tai muihin yleiseen hyötyyn liittyviin tärkeisiin vaatimuksiin. Ehtojen on myös oltava on oltava asianmukaisia niiden tavoitteen saavuttamiseksi eikä niillä saa ylittää sitä, mikä on välttämätöntä tavoitteiden saavuttamiseksi.

Kansallisen toimen tarkka sisältö, ne todelliset tilanteet, joihin se vaikuttaa, ja kyseisen säännöksen noudattamisen edellytykset ratkaisevat sen, onko toimi edellä kuvattujen vaatimusten mukainen.

Yleisesti komissio haluaisi huomauttaa, että työluvan vaatiminen EU:n jäsenvaltioiden kansalaisilta ei ole EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan mukaista. Italia ei ole sopinut direktiivin 96/71/EY soveltamisen siirtymäjärjestelyistä, eikä liittymissopimuksen siirtymäjärjestelyltä sovelleta nykyisiin jäsenvaltioihin.

Komission tietojen mukaan Italian lainsäädännössä (erityisesti 25. helmikuuta 2000 annetun asetuksen nro 72 4§:ssä ja 24. kesäkuuta 1997 annetun lain nro 196 2§:ssä) edellytetään, että yritysten, jotka tarjoavat tilapäistä työvoimaa käyttäjäyritykselle, jolla on kotipaikka Italiassa, on rekisteröidyttävä työvoima- ja sosiaaliturvaministeriön toimivaltaisen osaston tätä tarkoitusta varten ylläpitämään luetteloon. Rekisteröinnin edellytyksenä on, että yrityksellä on lupa, joka myönnetään aluksi määräaikaisena ja kahden vuoden toiminnan jälkeen toistaiseksi. Luvan saamisen edellytyksenä taas on tiettyjen työntekijöiden suojeluun tähtäävien ehtojen täyttäminen. Lupaa ei kuitenkaan vaadita, jos tilapäistä työvoimaa tarjoava yritys voi osoittaa, että se toimii muun jäsenvaltion kuin Italian toimivaltaisen viranomaisen vastaavan hallinnollisen toimen nojalla.

Kuten EY-tuomioistuin on korostanut oikeuskäytännössään, työvoiman vuokraus on ammatillisesta ja sosiaalisesta näkökulmasta erityisen herkkä alue ja sen harjoittaminen vaikuttaa välittömästi sekä työmarkkinasuhteisiin että kyseisten työntekijöiden oikeutettuihin etuihin. EY-tuomioistuin on siksi todennut, että jäsenvaltioiden on yhteisön lainsäädännön mukaan sallittua alistaa työvoiman vuokraus alueellaan lupajärjestelmän piiriin sillä edellytyksellä, että ne ottavat huomioon ne perustelut ja takuut, jotka palvelujen tarjoaja on jo esittänyt toimintansa harjoittamiseksi siinä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut, ja että tällainen sääntely on jäsenvaltioiden osalta oikeutettu, yleisen edun mukainen poliittinen ratkaisu.

Italiassa direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta 25. helmikuuta 2000 annetussa asetuksessa nro 72 ei ole kansainväliseen jäsenvaltioiden kansalaista koostuvan työvoiman vuokraukseen liittyviä ylimääräisiä lupaehtoja, eikä komission tiedossa ole muuta lainsäädäntöä, jossa edellytettäisiin työlupaa kyseisille työntekijöille.

---

(1)  EYVL L 18, 21.1.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/690 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/690

---

(2004/C 84 E/0776)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0871/04

esittäjä(t): José Pacheco Pereira (PPE-DE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kilpailun vääristyminen viinialalla

Euroopan komissio hyväksyi 23. helmikuuta 2004 viinin etikettimerkintöjä Euroopan unionissa koskevat uudet säännöt, joiden mukaisesti kolmannet maat voivat nyt käyttää viineissään perinteisiä viinimerkintöjä ”tawny”, ”vintage”, ”ruby” sekä muita merkintöjä ja tuoda näitä viinejään Euroopan unioniin.

Kun otetaan huomioon, että

| — | nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä |
| --- | --- |

—

nimityksiä ”tawny”, ”vintage” tai ”ruby” on aina käytetty Port-viinin kasvualueilla tuotetuissa viineissä

| — | Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha” |
| --- | --- |

—

Madeira-viineissä on aina käytetty nimityksiä ”canteiro”, ”frasqueira” tai ”reserva velha”

| — | molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen |
| --- | --- |

—

molempien viinityyppien laatu ja kansainvälinen kuva on luotu näitä nimityksiä käyttäen

| — | uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua |
| --- | --- |

—

uudet säännöt ”kuluttavat” edellä mainittuja nimityksiä, mikä aiheuttaa vahinkoa Port- ja Madeira-viinien tuottajille ja itse tuotteille, mikä puolestaan vääristää kilpailua

| — | Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni on aina ajanut Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa tarvetta hyväksyä tasapainoinen sopimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muihin kuin tariffeja koskeviin kysymyksiin

| — | tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne. |
| --- | --- |

—

tämän kaltaisia muita kuin tariffeja koskevia asiakysymyksiä ovat muun muassa alkuperämerkinnät, tuotemerkit jne.

| — | WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa |
| --- | --- |

—

WTO:n neuvottelut ovat umpikujassa Cancúnin neuvottelukierroksen epäonnistuttua viime vuoden syyskuussa

| — | edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: |
| --- | --- |

—

edellä mainituissa puitteissa Euroopan unionin ei pidä tai ei olisi pitänyt tehdä neuvotteluissa myönnytyksiä, jotka poikkeavat WTO-neuvottelupuitteista, pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys? |
| --- | --- |

1.

Mikä sai Euroopan komission hyväksymään viinietikettejä koskevat uudet säännöt, vaikka asia oli WTO-neuvottelujen sivukysymys?

| 2. | Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä? |
| --- | --- |

2.

Miten Euroopan unioni komission mielestä hyötyy tästä epätavallisesta ja odottamattomasta myönnytyksestä?

| 3. | Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin? |
| --- | --- |

3.

Kuinka päätös komission arvion mukaan vaikuttaa yhteisön ja etenkin Port-viinin kasvualueen sekä Madeira-viinin tuottajiin?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

On syytä huomata, että komissio antoi viinien päällysmerkintöjä koskevat uudet säännöt, koska eräät viiniä tuottavat kolmannet maat kritisoivat voimakkaasti asetuksen (EY) N:o 753/2002 (1) sisältöä sen jälkeen kun se oli annettu tiedoksi WTO:lle. Genevessä järjestettiin kuulemistilaisuuksia, jotta kyseisen asetuksen sisältöä voitiin selvittää kolmansille maille.

Kolmannet maat ovat katsoneet, että perinteisiä merkintöjä koskeva unionin politiikka on unionin pyrkimystä laajentaa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyssä sopimuksessa (TRIPS) määrättyjä teollis- ja tekijänoikeuksia. Niiden mukaan unioni myöntää perinteisille merkinnöille yksinomaisen suojan, joka on maantieteellisille merkinnöille jo myönnetyn suojan kaltainen. Tämä olisi voinut vaarantaa unionin maantieteellisten merkintöjen suojaamispolitiikan ja lisätä viinien päällysmerkintöjä koskevan unionin politiikan vastaisen paneelimenettelyn käynnistämisriskiä WTO:ssa.

Komissio päätti tehdä asetukseen eräitä muutoksia kolmansien maiden huomautusten perusteella estääkseen nykyisen päällysmerkintöjä koskevan lainsäädännön pitävyydelle aiheutuvan vakavan riskin. Se loi järjestelmän perinteisten merkintöjen suojaamiseksi syrjimättömällä tavalla sekä sisämarkkinoilla että silloin kun kyseessä ovat tuontiviinit.

Nykyiset edellytykset, jotka koskevat yhteisön perinteisten merkintöjen käyttöä kolmansissa maissa, ovat vastaavat kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III olevan A osan perinteisten merkintöjen käyttöä aiemmin koskeneet edellytykset.

Näihin edellytyksiin kuuluvat asetuksen (EY) N:o 316/2004 (2) 1 artiklan 10 kohdan, jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 753/2002 37 artiklan 1 kohdan e alakohtaa, mukaisesti seuraavat:

| a) | kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot; |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot;

| b) | perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan; |
| --- | --- |

b)

perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan;

| c) | jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta; |
| --- | --- |

c)

jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta;

| d) | on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus. |
| --- | --- |

d)

on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus.

Komissiolle esitetyssä kirjallisessa kysymyksessä mainittujen portugalilaisten perinteisten merkintöjen osalta on täytettävä useita edellytyksiä, jotta kolmannet maat voivat käyttää niitä yhteisössä. Jotta siis perinteistä merkintää, kuten ”Ruby”, ”Tawny”, ”Vintage”, ”Canteiro” tai ”Frasqueira”, voisi käyttää muussa sellaisessa väkevässä viinissä, joka ei ole portviiniä eikä madeiraa, englannin tai portugalin kielen on tapauksesta riippuen oltava kolmannen maan virallinen kieli ja perinteistä merkintää on pitänyt käyttää vähintään kymmenen vuoden ajan, tai englannin tai portugalin kielen on oltava tunnustettu toiseksi kieleksi kyseisen kolmannen maan lainsäädännössä ja merkintää on pitänyt käyttää vähintään 25 vuoden ajan. Ilmaisun on niin ikään oltava erityinen ja erottuva, eikä se saa johtaa kuluttajaa harhaan pidettäessä viiniä kaupan Euroopassa. Ilmaisun käytöllä kolmannessa maassa on myös oltava tietty perinne.

Kolmannen maan toteuttamaa perinteisen merkinnän ”Reserva velha” käyttöä yhteisössä koskevia edellytyksiä ei ole muutettu, koska kyseinen merkintä sisältyy jo asetuksen (EY) N:o 753/2002 III liitteessä olevaan A osaan.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 753/2002, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta (EYVL L 118, 4.5.2002).

(2)  Komission asetus (EY) N:o 316/2004, annettu 20 päivänä helmikuuta 2004, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttamisesta (EUVL L 55, 24.2.2004).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/692 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/692

---

(2004/C 84 E/0777)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0872/04

esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ennalta varautumisen periaate

Enel (Italian kansallinen sähkölaitos) esitti 18. tammikuuta 1988 Rapollan kunnalle (Basilicatan maakunta, Italia) todistuksen, jonka mukaan 380 kilowatin korkeajännitekaapelin asentamiselle Materan ja Santa Sofian välille ei ole estettä.

Enel anoi 10. toukokuuta 1990 lupaa toiselle vaihtoehdolle, jonka mukaan sähkökaapeli asennettaisiin lähemmäksi Rapollan kuntaa.

Vuonna 1994 joukko Rapollan kunnan asukkaita esitti vastalauseen ja vetosi oikeusviranomaisiin, jotta kaapelia ei rakennettaisi näin vaarallisen lähelle heidän asuinalueitaan.

Potenzan tuomioistuin antoi 28. toukokuuta 2003 tuomion, jonka perusteella korkeajännitekaapelin asentaminen asiasta valittaneiden henkilöiden asuinalueiden lähelle kiellettiin. Tuomioistuimen päätöksen perustana oli asiantuntijakertomus, jonka mukaan pitkäaikainen altistuminen voimakkaiden sähkömagneettisten kenttien vaikutukselle (0,3—0,4μΤ) merkitsee lasten leukemiariskin kasvua.

Teknisten asiantuntijoiden mukaan voimakkuus nousisi normaalikäytön yhteydessä joidenkin kyseisten henkilöiden asuinrakennusten läheisyydessä yli 0,4μΤ:hin (8. heinäkuuta 2003 puitelaissa nro 36/2001 asetettu raja).

Edellä mainitun vaihtoehdon toteuttamiseksi ja käyttöönottamiseksi on kuitenkin esitetty luonnos tasavallan presidentin asetukseksi, joka on toimitettu tasavallan presidentin allekirjoitettavaksi. Katsooko komissio tällaisen menettelyn olevan Maastrichtin sopimuksessa määrätyn ”ennalta varautumisen periaatteen” vastaista?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Euroopan unionissa on 12. heinäkuuta 1999 annettu ionisoimatonta säteilyä käsittelevän kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan antamiin suuntaviivoihin perustuva neuvoston suositus väestön altistumisen rajoittamisesta sähkömagneettisille kentille (0 Hertz (Hz) — 300 gigahertz (GHz)). Suosituksessa kehotetaan perustamaan ihmisten yleisen altistumisen perusrajoituksia ja varmuusrajoja koskeva järjestelmä. Nykyisin sähkökaapeleille suositeltu taso on 100 μΤ. Suosituksessa määritetään altistusrajojen varmuusrajat mahdollisten pitkän aikavälin syöpää aiheuttavien vaikutusten ennalta ehkäisemiseksi. Komissio tutkii tätä suositusta jatkuvasti uudelleen uusien tieteellisten näyttöjen ilmaantuessa. Mahdollisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten selvittämiseksi on tehty merkittävästi tutkimustyötä. Jatkotutkimukset ovat kuitenkin tarpeen sähkömagneettisten kenttien mahdollisten pitkäaikaisen yleisen altistumisen vaikutusten tutkimiseksi. Maailman terveysjärjestö on tekemässä laajaa arviointia sähkömagneettisista kentistä. Komissio seuraa hanketta tiiviisti. Voidaan olettaa, että työn tulokset antavat oleellista tietoa mahdollisten jatkotoimien määrittelemiseksi.

Jäsenvaltioiden velvollisuutena on kuitenkin valvoa, että asianmukaisiin toimiin terveyden suojelemiseksi ryhdytään. Jos varmuusrajat ylitetään, on suositeltavaa, että kansalliset viranomaiset arvioivat tilanteen ja ryhtyvät asianmukaisiin jatkotoimiin, kuten altistuneille tiedottaminen tai asennusten, säteilylähteenä olevan laitteen tai sen käyttötavan muuttaminen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/693 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/693

---

(2004/C 84 E/0778)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0875/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ihmisoikeusloukkaukset Pohjois-Ugandassa

Ugandan pohjoisosissa on kuudentoista vuoden ajan ollut käynnissä sisällissota Ugandan armeijan (Uganda's People Defece Forces, UDPF) ja aseistautuneen opposition (LRA) välillä. Koska molemmat osapuolet pyrkivät saamaan väestön hallintaansa, siviilit joutuvat yhä useammin rintamien väliin. Vuodesta 1996 lähtien 400 000 ihmistä on karkotettu Gulun ja Kitgumin alueilta. Yksin Gulussa se merkitsee noin 80 prosenttia väestöstä. LRA:n ihmisoikeusloukkausten laajuus on pitkäksi aikaa vienyt huomion pois hallituksen joukkojen tekemistä ihmisoikeusloukkauksista.

Ugandalaisten sotilaiden suorittamat teloitukset, pahoinpitelyt ja raiskaukset ovat jokapäiväisiä.

Myös aseistautuneet oppositioryhmät, jotka toimivat erityisesti maan länsi- ja pohjoisosissa, loukkaavat vakavasti erityisesti siviiliväestön ihmisoikeuksia. Yhteenottojen ulkopuolella pysytteleviä siviilejä tapetaan tarkoituksellisesti ja mielivaltaisesti. Jopa lapsia pahoinpidellään, raiskataan, pakotetaan ryhtymään seksiorjiksi ja osallistumaan taisteluihin. Monet tytöt ja pojat joutuvat maksamaan pakoyrityksen hengellään.

Näiden väestöön kohdistuvien julmuuksien vuoksi kysyn, onko komissio tietoinen tilanteesta ja aikooko se tehdä jotakin näiden loukkausten vuoksi tai onko se jo ryhtynyt toimiin.

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Mauron esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0646/04 (1).

---

(1)  Katso sivu 646.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/694 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/694

---

(2004/C 84 E/0779)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0885/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Syvänmeren lajeja, pelagisia ja pohjakalalajeja koskeva luettelo

Pyydän komissiota antamaan täydellisen luettelon tieteellisine ja yleisesti käytettyine nimineen kaikista niistä lajeista, jotka on luokiteltu;

| — | syvänmeren lajeiksi (espécies de águas profundas) asetuksessa (EY) N:o 2027/95 (1), syvänmeren lajeiksi (espécies de profundidade) asetuksessa (EY) N:o 2347/2002 (2) ja pohjakalalajeiksi (peixes da fundura) asetuksessa (EY) N:o 1639/2001 (3), |
| --- | --- |

—

syvänmeren lajeiksi (espécies de águas profundas) asetuksessa (EY) N:o 2027/95 (1), syvänmeren lajeiksi (espécies de profundidade) asetuksessa (EY) N:o 2347/2002 (2) ja pohjakalalajeiksi (peixes da fundura) asetuksessa (EY) N:o 1639/2001 (3),

| — | pohjakalalajeiksi (espécies demersais) asetuksessa (EY) N:o 2027/95 ja syvänmeren lajeihin kuulumattomiksi pohjakalalajeiksi (espécies demersais não de profundidade) asetuksessa (EY) N:o 1954/2003 (4) |
| --- | --- |

—

pohjakalalajeiksi (espécies demersais) asetuksessa (EY) N:o 2027/95 ja syvänmeren lajeihin kuulumattomiksi pohjakalalajeiksi (espécies demersais não de profundidade) asetuksessa (EY) N:o 1954/2003 (4)

| — | pelagisiksi lajeiksi (espécies pelágicas) asetuksessa (EY) N:o 1639/2001. |
| --- | --- |

—

pelagisiksi lajeiksi (espécies pelágicas) asetuksessa (EY) N:o 1639/2001.

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

---

(1)  EYVL L 199, 24.8.1995, s. 1.

(2)  EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6.

(3)  EYVL L 222, 17.8.2001, s. 53.

(4)  EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/694 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/694

---

(2004/C 84 E/0780)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0887/04

esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Lemmikkilintutuontiin liittyvät terveys seuraukset

Useissa Kaakkois-Aasian maissa hiljattain puhjenneiden lintuinfluenssatapausten seurauksena komissio on keskeyttänyt kaikkien lemmikkieläimiksi tuotavien lintujen tuonnin Kambodžasta, Indonesiasta, Japanista, Laosista, Pakistanista, Kiinasta, Etelä-Koreasta, Thaimaasta ja Vietnamista. Keskeyttämispäätös astuu välittömästi voimaan, ja sitä on tarkoitus noudattaa kuusi kuukautta 15. elokuuta 2004 asti.

Aikooko komissio toteuttaa tuonnin keskeyttämisen aikana riskiarvioinnin siitä, onko lemmikkieläinten kaupalla mahdollisesti vaikutusta lintuinfluenssan leviämiseen? Aikooko komissio toteuttaa myös kustannus-hyötyanalyysin siitä, miten keskeyttämistoimenpiteet vaikuttavat lemmikkieläinten kauppaan?

Kuinka komissio varmistaa sen, että toisaalta lemmikkilintuja vievissä maissa toteutetut karanteenit ja terveystarkastukset sekä toisaalta ne, joita sovelletaan EU:n alueelle tultaessa, ovat riittävät, jotta tällaisten lintuinfluenssan kaltaisten tautien pääsy unionin alueelle voidaan varmasti estää?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Tietyissä Aasian maissa on jatkunut erittäin patogeenisen lintuinfluenssan ennen kokematon epidemia. Epidemian vuoksi on jo menetetty yli 100 miljoonaa siipikarjaan kuuluvaa lintua, ja useita ihmisiä on kuollut. Sitäkin huolestuttavampi on Maailman terveysjärjestön (WHO:n) varoitus, jonka mukaan kyseisen viruksen alatyypin vuoksi Aasian nykyinen tilanne saattaa johtaa ihmisissä esiintyvään epidemiaan ja huomattaviin terveydellisiin ja sosioekonomisiin vaikutuksiin kaikkialla maailmassa.

Tällainen taudinaiheuttaja voi johtaa erittäin vakaviin seurauksiin, mikäli se pääsee yhteisön alueelle. Siksi komissio on vahvistanut useita varotoimenpiteitä, joihin kuuluu kyseisistä maista peräisin olevan lemmikkilintutuonnin keskeyttäminen. Jäsenvaltiot ovat kannattaneet täysimääräisesti kaikkia komission vahvistamia toimenpiteitä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa.

Komissio arvioi parhaillaan lintuinfluenssan viimeaikaisimpia esiintymisiä maailmanlaajuisesti. Näistä tapahtumista saatujen kokemusten ja tutkijoiden lausuntojen perusteella laaditaan ehdotus lintuinfluenssan torjuntaa koskevan lainsäädännön tarkistamisesta. Ehdotus on tarkoitus toimittaa parlamentille ja neuvostolle vuonna 2004.

Vaikutustenarviointia koskevan komission tiedonannon (1) mukaisesti ehdotukseen liitetään laajennettu vaikutustenarviointi. Siinä komissio arvioi tähän tautiin liittyvien aiempien toimenpiteiden sekä suunniteltujen uusien toimenpiteiden riskit, kustannukset ja hyödyt. Jo nyt voidaan kuitenkin ennakoida, että tarkan arvioinnin tekeminen on usein varsin vaikeaa tai jopa mahdotonta, koska taudinaiheuttajan luonne muuttuu nopeasti ja on vaikeasti ennustettava ja koska monista olennaisista kysymyksistä on liian vähän tietoa tai niihin liittyy tieteellisiä epävarmuustekijöitä. Lemmikkilintujen ja niiden kaupan aiheuttamat riskit kuuluvat näihin kysymyksiin. Niiden osalta on tarkasteltava, mikä olisi tarkoituksenmukaisin suojakeino Euroopassa.

Komissio tarkistaa ja päivittää elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa jatkuvasti toimenpiteitä, joita toteutetaan eläinten terveysvaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksesta muiden kuin siipikarjaan kuuluvien lintujen tuonnissa sekä karanteenivaatimuksista 16. lokakuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/666/EY (2) mukaisesti tarkoituksena ehkäistä lintuinfluenssan leviäminen lemmikkilintujen tuonnin kautta.

Erittäin patogeenisen lintuinfluenssan viruksia ei ole toistaiseksi havaittu karanteenissa pidetyissä linnuissa. Toimenpiteiden ansiosta linnuissa on kuitenkin todettu muita eksoottisia viruksia, ja niiden leviäminen yhteisöön on siten estetty.

Tähänastisten tietojen ja kokemusten valossa komissio katsoo, että nykyiset varotoimenpiteet — joiden lisäksi sovelletaan tarvittaessa poikkeuksellisia suojalausekkeita, joita vahvistettiin muun muassa äskettäin Aasian tilanteen vuoksi — ovat tarkoituksenmukaisin keino suojella yhteisöä ei-toivotuilta taudinaiheuttajilta, kuten lintuinfluenssalta. Maailmamme ei kuitenkaan ole täysin riskitön, ja siksi on mahdotonta sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällainen virus tuodaan yhteisön alueelle tahallisesti tai tahattomasti, vaikka kaikki tarvittavat varotoimenpiteet ovat käytössä.

---

(1)  KOM(2002) 276 lopullinen.

(2)  EYVL L 278, 31.10.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/695 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/695

---

(2004/C 84 E/0781)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0892/04

esittäjä(t): Véronique De Keyser (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Eurooppalainen ”superkomissaari”

Komission puheenjohtaja Romano Prodi ilmoitti olevansa eurooppalaisen talousasioista vastaavan superkomissaarin viran perustamisen puolesta. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se edistää samanlaisen viran perustamista sosiaalialalla, vai vastaako talousasioiden superkomissaari selkeästi myös sosiaalialasta?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Nizzan sopimuksella, 217 artiklan nojalla ”puheenjohtaja ryhmittelee komissiolle kuuluvat tehtävät ja jakaa ne komission jäsenten kesken”. Näin ollen seuraavan komission puheenjohtajaksi nimitettävä henkilö päättää siitä, kuinka talous- ja sosiaaliasioita koskevat tehtävät jaetaan, sekä siitä, annetaanko yhdelle komission jäsenelle erityisen tärkeitä sosiaalialan koordinointia koskevia tehtäviä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/696 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/696

---

(2004/C 84 E/0782)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0900/04

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Imettäminen julkisilla paikoilla

Onko komissio tietoinen siitä, että useissa jäsenvaltioissa monien naisten on vaikea yrittää imettää julkisilla paikoilla?

Onko komissio sitä mieltä, että täten syrjitään sekä äitiä että lasta ja että täytyisi ryhtyä toimiin asenteiden muokkaamiseksi myönteisemmäksi tälle täysin normaalille ja hyväksyttävälle käytännölle?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Naisten ja miesten yhdenvertaista kohtelua koskeva yhteisön lainsäädäntö kattaa tässä vaiheessa työhön ja ammatteihin liittyvät aiheet. Yhteisön nykyisen lainsäädännön määritelmien mukaisesti julkisilla paikoilla imettäminen ei siis ole syrjintäkysymys.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen on todennut, kysymys on siitä, mitä yhteiskunnassa pidetään normaalina ja hyväksyttävänä käytäntönä. Sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001-2005) (1) tuetaan toimintaohjelmalla, jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta sukupuolten tasa-arvoon liittyvistä kysymyksistä EU:n politiikoissa, laatia tilastoja ja kehittää indikaattoreita sekä toimijoiden kansainvälistä verkostoitumista tasa-arvon edistämiseksi. Strategian tavoitteita ovat ”sukupuolten tasa-arvon edistäminen jokapäiväisessä elämässä” ja ”sukupuoliroolien muuttaminen ja stereotypioiden voittaminen”, jotka liittyvät käyttäytymisen, asenteiden, normien ja arvojen muuttamiseen. Tämä on sukupuolten tasa-arvoa koskevan toimintaohjelman ensisijainen aihe vuosina 2004—2005.

---

(1)  EYVL C 337 E, 28.11.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/696 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/696

---

(2004/C 84 E/0783)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0928/04

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhtäläinen kohtelu kilpailun KOM/A/3/02, ala 2, kirjallisessa kokeessa

Kilpailun KOM/A/3/02, ala 2 (kestävä kehitys ympäristötieteet ja -teknologia sekä energia-ja liikennetekniikka) kirjalliseen kokeeseen d) liittyy seuraavia kysymyksiä:

| — | kuinka monta osallistujaa valitsi kunkin viidestä aiheesta ja kuinka suuri osa heistä pääsi suulliseen kokeeseen? |
| --- | --- |

—

kuinka monta osallistujaa valitsi kunkin viidestä aiheesta ja kuinka suuri osa heistä pääsi suulliseen kokeeseen?

| — | onko kaikille osallistujille taattu yhtäläinen kohtelu ja miten, eli oliko kaikilla eri aiheet valinneilla osallistujilla yhtä suuri todennäköisyys päästä suullisiin kokeisiin? |
| --- | --- |

—

onko kaikille osallistujille taattu yhtäläinen kohtelu ja miten, eli oliko kaikilla eri aiheet valinneilla osallistujilla yhtä suuri todennäköisyys päästä suullisiin kokeisiin?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Kilpailu, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on edelleen käynnissä. Valintalautakunnan toimintaa ohjaa luottamuksellisuuden periaate. Näin ollen komissio ei tällä hetkellä pysty välittämään pyydettyä tietoa.

Komissio kuitenkin antaa mielellään lisää tietoa arvoisalle jäsenelle kilpailun päätyttyä.

Hakijoiden yhdenvertaista kohtelua koskevan yleisen periaatteen toteutuminen varmistetaan soveltamalla kriteerejä, jotka on määritelty kilpailusta (1) julkaistussa ilmoituksessa. Ei ole erillistä menettelyä, jonka avulla varmistettaisiin eri aiheiden valinneiden hakijoiden yhtäläiset mahdollisuudet päästä suullisiin kokeisiin. Alan 2 (kestävä kehitys) valintalautakunta päätti tarjota kirjallisessa kokeessa viisi vaihtoehtoa, ja hakijat saivat vapaasti valita yhden näistä viidestä. Riippumatta valituista vaihtoehdoista, 195 korkeimman pistemäärän saanutta hakijaa kutsuttiin suullisiin kokeisiin kilpailuilmoituksen ehtojen mukaisesti.

---

(1)  KOM/A/3/02 - EYVL C 177, 25.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/697 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/697

---

(2004/C 84 E/0784)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0934/04

esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   EU:n henkilöstön jakauma ura-alueilla A, B, C ja D

Vuonna 2003 EU:n talousarviosta myönnettiin määrärahoja kaikkiaan 31 000 vakituiseen virkaan ja 1 966 määräaikaiseen virkaan EU:n toimielimissä.

Toimielinkohtaiset luvut ovat seuraavat:

| | Vakituiset virat | Määräaikaiset virat |
| --- | --- | --- |
| Komissio | 21 849 | 685 |
| Paralmentti | 4 170 | 790 |
| Neuvosto | 2 866 | 53 |
| Tuomioistuin | 862 | 278 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 509 | 279 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 501 | 24 |
| Alueiden komitea | 230 | 22 |
| Oikeusasiamies | 13 | 18 |

Vakituiset virat

Määräaikaiset virat

Komissio

21 849

685

Paralmentti

4 170

790

Neuvosto

2 866

53

Tuomioistuin

862

278

Tilintarkastustuomioistuin

509

279

Talous- ja sosiaalikomitea

501

24

Alueiden komitea

230

22

Oikeusasiamies

13

18

Voiko komissio selvittää, miten kunkin ura-alueen (A, B, C ja D) henkilöstömäärät jakautuvat EU-kansallisuuksittain?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Komission palkkaaman vakituisen ja määräaikaisen henkilöstön kokonaismäärä 31. joulukuuta 2003 oli 21 166 henkilöä. Virkamiesten jakautuminen henkilöstösäännöissä määriteltyjen ura-alueiden mukaan ja alkuperämaan kansalaisuuden mukaan oli seuraavanlainen:

| Valtio | A | LA | Β | c | D | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 946 | 178 | 1 322 | 2315 | 256 | 5 017 |
| Tanska | 203 | 117 | 87 | 136 | 8 | 551 |
| Saksa | 1 006 | 195 | 337 | 442 | 10 | 1 990 |
| Kreikka | 439 | 125 | 136 | 214 | 30 | 944 |
| Espanja | 817 | 171 | 389 | 365 | 46 | 1 788 |
| Ranska | 1 225 | 110 | 469 | 627 | 55 | 2 486 |
| Irlanti | 226 | 20 | 117 | 197 | 7 | 567 |
| Italia | 1 005 | 167 | 567 | 827 | 208 | 2 774 |
| Luxemburg | 44 | 8 | 69 | 172 | 36 | 329 |
| Alankomaat | 362 | 64 | 184 | 137 | 8 | 755 |
| Itävalta | 219 | 15 | 97 | 89 | 10 | 430 |
| Portugali | 289 | 125 | 128 | 201 | 28 | 771 |
| Suomi | 215 | 112 | 144 | 120 | 7 | 598 |
| Ruotsi | 261 | 96 | 116 | 120 | 5 | 598 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 773 | 173 | 248 | 288 | 9 | 1 491 |
| Muut | 15 | 48 | 4 | 9 | 1 | 77 |
| Yhteensä | 8 045 | 1 724 | 4414 | 6 259 | 724 | 21 166 |

Valtio

A

LA

Β

c

D

Yhteensä

Belgia

946

178

1 322

2315

256

5 017

Tanska

203

117

87

136

8

551

Saksa

1 006

195

337

442

10

1 990

Kreikka

439

125

136

214

30

944

Espanja

817

171

389

365

46

1 788

Ranska

1 225

110

469

627

55

2 486

Irlanti

226

20

117

197

7

567

Italia

1 005

167

567

827

208

2 774

Luxemburg

44

8

69

172

36

329

Alankomaat

362

64

184

137

8

755

Itävalta

219

15

97

89

10

430

Portugali

289

125

128

201

28

771

Suomi

215

112

144

120

7

598

Ruotsi

261

96

116

120

5

598

Yhdistynyt kuningaskunta

773

173

248

288

9

1 491

Muut

15

48

4

9

1

77

Yhteensä

8 045

1 724

4414

6 259

724

21 166

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/698 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/698

---

(2004/C 84 E/0785)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0949/04

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Valimoalan italialaisten toimijoiden vaikeudet

Viime kuukausien aikana yhä useammat valimoalan italialaiset toimijat ovat ilmoittaneet vakavista tuotantovaikeuksista. Tähän hälyttävään tilanteeseen on useita eri syitä: yhtäältä raaka-aineet (hematiitti-harkkorauta, pallografiittirauta, rauta- ja teräsromu ja koksi) ovat yhä kalliimpia, mikä on seurausta ennen kaikkea Kiinan hallituksen käyttöön ottamista vientirajoituksista ja tähän liittyen niiden valtavasti kasvaneesta kysynnästä Kiinassa ja koko Aasiassa (pelkästään teräksen maailmanlaajuisesta tarjonnasta Kiina käyttää kokonaisuudessaan kolmasosan). Monet työntekijät ovat myös ilmoittaneet vaikeuksista, jotka aiheutuvat siitä, että Italian lainsäädännössä rautaromu luokitellaan jätteeksi. Nämä tekijät muiden ohessa ovat aiheuttaneet viime vuoden aikana valimoiden raaka-aineiden hintojen jatkuvan nousun. Rautaromun hinnan nousu on ollut 45—70 prosenttia, ja metalliseosten (molybdeeni, nikkeli ja vanadium) 60—100 prosenttia. Tilanne on sietämätön ja voi johtaa jo lyhyellä aikavälillä vaikeisiin teollisuus- ja työllisyyskriiseihin.

Minkälaisiin toimenpiteisiin aiotaan siis ryhtyä pikaisesti tässä esille tuotujen ongelmien ratkaisemiseksi, ja aiotaanko Kiinan hallitusta painostaa, jotta saataisiin aikaan sellaiset kauppasopimukset, jotka eivät haittaisi näin paljon yhteisön teollisuutta tällä alalla?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio seuraa tarkkaavaisesti maailman raaka-ainemarkkinoiden kehittymistä. Erityisesti se tutkii näiden tuotteiden Aasian kysynnän kasvun vaikutusta EU:n markkinoihin ja hintoihin. Tämä vaikuttaa kaikista aloista eniten valimoalaan, koska kaikkien sen tarvitsemien raaka-aineiden hinnat nousevat samaan aikaan. Erityisesti hinnannousu koskee romurautaa, koksia ja rautayhdisteitä.

Komissio on kysymyksen esittäjän kanssa samaa mieltä, että osa Italian valimoteollisuuden vaikeuksista voidaan yhdistää Kiinan nopeaan teolliseen kehittymiseen, joka on aiheuttanut raaka-ainekysynnän kasvun myötä jännitettä markkinoilla ja maailmanlaajuisen hintojen nousun.

Tämän vuoksi komissio on ottanut yhteyttä Kiinan viranomaisiin. Tarkoituksena on tutkia mahdollisia ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat suoraan yhteydessä Kiinan hallituksen kaupallisiin toimiin, erityisesti koksin vientilupiin. Kiinahan on tämän raaka-aineen suurin viejä maailmassa, mutta koska kysyntä sen sisämarkkinoilla on kasvanut, Kiina on viime aikoina rajoittanut vientiä kaupallisilla rajoittavilla toimilla. Komissio on tiedustellut Kiinan viranomaisilta, ovatko kyseiset toimet Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisia.

Rautaromuun liittyy erilainen ongelma. EU on merkittävä rautaromun tuottaja ja viejä, ja varastot ovat riittävät. Kun kuitenkin maailmanmarkkinahinnat ovat kovassa nousussa, tämän raaka-aineen keräily- ja jakelukanavien kaikilla tasoilla saattaa ilmetä keinottelua, joka on omiaan vahvistamaan markkinoiden pieniä heilahteluja. Koska Italialla on rakenteellinen rautaromun vajaus, se kärsii nopeammin ja välittömämmin kuin suurin osa sen EU-kumppaneista, jos tilanne markkinoilla muuttuu.

Rautaromun luokitteleminen jätteeksi johtuu yhteisön lainsäädännöstä, jossa säädetään kierrätyksestä ympäristöperiaatteet huomioon ottaen. Kansallisten tai paikallisten viranomaisten tehtävänä on panna lainsäädäntö täytäntöön jätehuoltoa koskevan puitedirektiivin (1) säännösten mukaisesti.

Komissio ilmoittaa kysymyksen esittäjälle jatkavansa raaka-ainemarkkinoiden kehittymisen tarkkaa seuraamista kaikkia mahdollisia keinoja käyttäen sen varmistamiseksi, että näiden tuotteiden maailmanlaajuisessa kaupassa noudatetaan avoimen ja reilun kaupan sääntöjä.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 75/442/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1975, jätteistä (EYVL L 194, 25.7.1975).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/699 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/699

---

(2004/C 84 E/0786)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0957/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(23. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Sorefame-Bombardier-yrityksen toiminnan lakkauttamisaikeita koskeva ilmoitus

Viitaten 28. marraskuuta 2003 esittämääni kysymykseen E-3672/03 (1) näyttää siltä, että pahimmat odotukset toteutuvat, koska Bombardier-yritys on ilmoittanut aikeistaan lakkauttaa täysin tai suurimmalta osaltaan joitakin yksiköltään Euroopassa, erityisesti Sorefame-Bombardierin Amadorassa Portugalissa.

Kuten aikaisemmin ilmoitin, kyseessä on kapasiteetin ja teknisen osaamisen suhteen korkealuokkainen yritys, joka on tunnettu laadustaan, kapasiteetistaan ja tekniikan tasostaan suurten laitteiden, erityisesti junakaluston valmistamisessa. Yritys työllistää suoranaisesti 550 ihmistä ja alihankkijoidensa kautta noin tuhat työntekijää.

Tilanne on hyvin outo, sillä Portugalissa on meneillään hankkeita, jotka toteutuessaan voivat ratkaista ongelman. Näihin kuuluvat erityisesti Lissabonin ja Porton metron laajentamista ja kaluston parantamista sekä Porton lähijunia koskeva suunnitelma muiden suurten hankkeiden ohella. Joillekin niistä on myönnetty yhteisön rahoitusta.

Viitaten muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa tapahtuneisiin asioihin pyydän komissiolta seuraavia tietoja:

| 1. | Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä — muiden muassa yrityksiä, julkisia investointeja ja tarjouskilpailuja koskevien tukimekanismien mukaisesti — varmistaakseen Sorefame-Bombardierin työpaikat ja korkealaatuisen tuotannon ja myötävaikuttaakseen näin siihen, että Portugalin talouslama ei pahene? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä — muiden muassa yrityksiä, julkisia investointeja ja tarjouskilpailuja koskevien tukimekanismien mukaisesti — varmistaakseen Sorefame-Bombardierin työpaikat ja korkealaatuisen tuotannon ja myötävaikuttaakseen näin siihen, että Portugalin talouslama ei pahene?

| 2. | Aikooko komissio hyväksyä toimenpiteitä, joilla Portugalissa tehtäviä tilauksia annetaan kyseisen yrityksen toimitettavaksi, jotta vältetään lyhyellä aikavälillä yrityksen työntekijöiden työpaikkoihin vaikuttava kokoonpanolinjan lakkauttaminen, sillä tiedossa on, että Portugalissa työttömyys kasvaa tällä hetkellä nopeimmin Euroopan unionissa? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio hyväksyä toimenpiteitä, joilla Portugalissa tehtäviä tilauksia annetaan kyseisen yrityksen toimitettavaksi, jotta vältetään lyhyellä aikavälillä yrityksen työntekijöiden työpaikkoihin vaikuttava kokoonpanolinjan lakkauttaminen, sillä tiedossa on, että Portugalissa työttömyys kasvaa tällä hetkellä nopeimmin Euroopan unionissa?

| 3. | Eikö komissio katso, että tämä esimerkki muiden ohella todistaa, että on tarpeen tehdä julkisia investointeja strategisen tärkeisiin yrityksiin, erityisesti monikansallisiin yrityksiin, työllisyyden, tuotannon ja kehityksen varmistamiseksi? |
| --- | --- |

3.

Eikö komissio katso, että tämä esimerkki muiden ohella todistaa, että on tarpeen tehdä julkisia investointeja strategisen tärkeisiin yrityksiin, erityisesti monikansallisiin yrityksiin, työllisyyden, tuotannon ja kehityksen varmistamiseksi?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole Bombardier-ryhmittymän suunnitteleman yksiköiden lakkauttamisen sosiaalisten vaikutusten osalta saanut uusia tietoja arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3672/03 (2) antamansa vastauksen jälkeen.

Strategisten teollisuusalojen elvyttämiseen tähtäävien asianomaisten toimenpiteiden toteuttaminen kuuluu Portugalin viranomaisille. Ne ovat sopineet komission kanssa ottavansa käyttöön järjestelmiä, joilla tuetaan kyseisellä alalla toimivia yrityksiä ja komission hyväksymien talouden ja liikenteen toimenpideohjelmien mukaisesti tehtäviä julkisia investointeja (3). Tällainen tuki on myönnettävä mm. julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ja toimintatapoja noudattaen.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(2)  EUVL C 78 E, 27.3.2004.

(3)  K(2000) 1774, 28.7.2000 ja K(2000) 2382, 28.7.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/700 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/700

---

(2004/C 84 E/0787)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0966/04

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(23. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Nuohoojamonopoli

Saksassa voimassa oleva nuohoojien alueellinen monopoli on sijoittautumisoikeutta (EY:n perustamissopimuksen 43 artikla) ja palvelujen tarjoamisen vapautta (EY:n perustamissopimuksen 49 artikla) koskevien EU-säädösten vastaista. On myönteistä, että komissio on aloittanut asiassa sopimuksen rikkomismenettelyn.

| 1. | Voiko komissio arvioida, milloin rikkomismenettely saadaan päätökseen, ottaen huomioon että asiasta on mahdollisesti valitettava jopa yhteisön tuomioistuimeen? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio arvioida, milloin rikkomismenettely saadaan päätökseen, ottaen huomioon että asiasta on mahdollisesti valitettava jopa yhteisön tuomioistuimeen?

| 2. | Voivatko asianomaiset henkilöt Saksan liittotasavallassa viitata olemassa oleviin EU-säädöksiin ja jo — Saksassa voimassa olevia päästö- ja palosuojelulakeja noudattaen — antaa toimeksiantoja muista EU-maista peräisin oleville palvelujen tarjoajille? |
| --- | --- |

2.

Voivatko asianomaiset henkilöt Saksan liittotasavallassa viitata olemassa oleviin EU-säädöksiin ja jo — Saksassa voimassa olevia päästö- ja palosuojelulakeja noudattaen — antaa toimeksiantoja muista EU-maista peräisin oleville palvelujen tarjoajille?

| 3. | Koska tämä on tärkeää erityisesti raja-alueille, kuten Saarin alueelle, onko yllä mainituista kilpailusyistä mutta myös kuluttajansuojaa ajatellen mahdollista jo nyt antaa — edellyttäen, että Saksan päästö- ja palosuojelulakeja noudatetaan — toimeksiantoja esimerkiksi naapurimaasta Ranskasta peräisin oleville palvelujen tarjoajille, erityisesti ottaen huomioon, että Saksa kieltäytyy panemasta täytäntöön voimassa olevia EU:n säädöksiä, niin että asianomaisille ei aiheudu haittaa EU-säädösten täytäntöön panematta jättämisestä jäsenvaltiossa? |
| --- | --- |

3.

Koska tämä on tärkeää erityisesti raja-alueille, kuten Saarin alueelle, onko yllä mainituista kilpailusyistä mutta myös kuluttajansuojaa ajatellen mahdollista jo nyt antaa — edellyttäen, että Saksan päästö- ja palosuojelulakeja noudatetaan — toimeksiantoja esimerkiksi naapurimaasta Ranskasta peräisin oleville palvelujen tarjoajille, erityisesti ottaen huomioon, että Saksa kieltäytyy panemasta täytäntöön voimassa olevia EU:n säädöksiä, niin että asianomaisille ei aiheudu haittaa EU-säädösten täytäntöön panematta jättämisestä jäsenvaltiossa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

| 1. | Komissio ei tässä vaiheessa voi arvioida, kuinka kauan nuohoojien alueellista monopolia koskeva Saksaa vastaan käynnistetty rikkomusmenettely vielä kestää. Tuoreimpien tietojen mukaan liittohallitus ja osavaltiot neuvottelevat nuohoojalainsäädäntöön tehtävistä muutoksista. Konkreettisia ehdotuksia on luvassa alkukesästä 2004.
  Saksan hallituksen tehtyä esityksensä nuohoojakin muuttamisesta komissio selvittää, onko siinä otettu riittävällä tavalla huomioon komission kommentit. Ellei tarkastelu tuota tyydyttäviä tuloksia, komissio päättää siitä, miten rikkomusmenettelyä jatketaan. Tällöin voidaan antaa ensin perusteltu lausunto ja saattaa asia sitten tarvittaessa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Komissio ei tässä vaiheessa voi arvioida, kuinka kauan nuohoojien alueellista monopolia koskeva Saksaa vastaan käynnistetty rikkomusmenettely vielä kestää. Tuoreimpien tietojen mukaan liittohallitus ja osavaltiot neuvottelevat nuohoojalainsäädäntöön tehtävistä muutoksista. Konkreettisia ehdotuksia on luvassa alkukesästä 2004.

Saksan hallituksen tehtyä esityksensä nuohoojakin muuttamisesta komissio selvittää, onko siinä otettu riittävällä tavalla huomioon komission kommentit. Ellei tarkastelu tuota tyydyttäviä tuloksia, komissio päättää siitä, miten rikkomusmenettelyä jatketaan. Tällöin voidaan antaa ensin perusteltu lausunto ja saattaa asia sitten tarvittaessa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.

| 2.ja | 3. Niin kauan kuin nuohoojien alueellista monopolia koskevat säännökset ovat voimassa, savupiippujen nuohous ja puhdistus on Saksassa teetettävä paikallisilla nuohoojilla. Muussa tapauksessa voidaan määrätä seuraamuksia. Hallintomenettelyjen ja niihin liittyvien oikeusmenettelyjen yhteydessä asianomaiset henkilöt voivat tietenkin vapaasti tuoda esiin tapaukset, joissa jotkin säännökset ovat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Yhteisön lainsäädännön ensisijaisuus merkitsee, että asianomaisen maan viranomaisten ja tuomioistuinten on tutkittava yhteisön lainsäädännön vastaiset säännökset ja tarvittaessa lopetettava niiden soveltaminen (1). Alioikeudet voivat lisäksi saattaa perussopimusten tulkintaa koskevia kysymyksiä yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Jos asiassa ei voi hakea muutosta jäsenvaltion tuomioistuimen päätökseen, kyseisen tuomioistuimen on saatettava yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi kysymys siitä, vastaako kansallinen lainsäädäntö EU:n lainsäädäntöä (EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan 3 kohta).
  Euroopan yhteisön perussopimusten mukaisesti on yksinomaan yhteisöjen tuomioistuimen päätettävissä, ovatko kansalliset säännökset EU:n lainsäädännön mukaisia. Komissio voi perussopimusten valvojana päätyä tällaiseen tulokseen muttei tehdä oikeudellisesti sitovaa päätöstä. Yhteisöjen tuomioistuin voi todeta, ettei jokin kansallinen säädös vastaa yhteisön lainsäädäntöä, ja vaatia kyseistä jäsenvaltiota muuttamaan säädöksen EU:n lainsäädännön mukaiseksi (EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 1 kohta). Ellei jäsenvaltio toimi vaaditulla tavalla, tuomioistuin voi määrätä sen suorittamaan kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon (EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

2.ja

3. Niin kauan kuin nuohoojien alueellista monopolia koskevat säännökset ovat voimassa, savupiippujen nuohous ja puhdistus on Saksassa teetettävä paikallisilla nuohoojilla. Muussa tapauksessa voidaan määrätä seuraamuksia. Hallintomenettelyjen ja niihin liittyvien oikeusmenettelyjen yhteydessä asianomaiset henkilöt voivat tietenkin vapaasti tuoda esiin tapaukset, joissa jotkin säännökset ovat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Yhteisön lainsäädännön ensisijaisuus merkitsee, että asianomaisen maan viranomaisten ja tuomioistuinten on tutkittava yhteisön lainsäädännön vastaiset säännökset ja tarvittaessa lopetettava niiden soveltaminen (1). Alioikeudet voivat lisäksi saattaa perussopimusten tulkintaa koskevia kysymyksiä yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Jos asiassa ei voi hakea muutosta jäsenvaltion tuomioistuimen päätökseen, kyseisen tuomioistuimen on saatettava yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi kysymys siitä, vastaako kansallinen lainsäädäntö EU:n lainsäädäntöä (EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan 3 kohta).

Euroopan yhteisön perussopimusten mukaisesti on yksinomaan yhteisöjen tuomioistuimen päätettävissä, ovatko kansalliset säännökset EU:n lainsäädännön mukaisia. Komissio voi perussopimusten valvojana päätyä tällaiseen tulokseen muttei tehdä oikeudellisesti sitovaa päätöstä. Yhteisöjen tuomioistuin voi todeta, ettei jokin kansallinen säädös vastaa yhteisön lainsäädäntöä, ja vaatia kyseistä jäsenvaltiota muuttamaan säädöksen EU:n lainsäädännön mukaiseksi (EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 1 kohta). Ellei jäsenvaltio toimi vaaditulla tavalla, tuomioistuin voi määrätä sen suorittamaan kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon (EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohta).

---

(1)  Asia 103/88, Kok. 1989, s. 1839/1871, 31 kohta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/702 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/702

---

(2004/C 84 E/0788)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0974/04

esittäjä(t): Guido Sacconi (PSE) komissiolle

(23. maaliskuuta 2004)

Aihe:   EU:n ja Sveitsin väliset sopimukset ja Ronfeldt-Thévenonin ennakkotapaus

EU:n ja Sveitsin välillä on tullut voimaan henkilöiden vapaata liikkumista koskeva sopimus, ja 1. kesäkuuta 2002 alkaen sosiaaliturvaa koskevat jäsenvaltioiden ja Sveitsin kahdenväliset sopimukset, näin ollen myös 14. joulukuuta 1962 tehty Italian ja Sveitsin välinen yleissopimus, korvattiin asetuksella (ETY) N:o 1408/71 (1). Tämän vuoksi italialaiset, jotka käyvät Sveitsissä töissä, eivät voi enää siirtää maksuja sveitsiläisestä sosiaalivakuutuksesta italialaiseen sosiaalivakuutukseen, jotta eläkettä maksettaisiin ainoastaan italialaisesta vakuutusjärjestelmästä. Ongelma on myös komission tiedossa ammattijärjestöjen, muun muassa Istituto Inca-Cgilin, useaan otteeseen tekemien huomautusten vuoksi.

Ronfeldt-Thévenonin ennakkotapauksen mukaan työntekijöillä on oikeus säilyttää aikaisemmissa kahdenvälisissä sopimuksissa taatut edut silloin, kun:

| a) | kahdenvälisten sopimusten määräyksillä myönnetään paremmat edut kuin asetuksen (ETY) N:o 1408/71 määräyksillä ja |
| --- | --- |

a)

kahdenvälisten sopimusten määräyksillä myönnetään paremmat edut kuin asetuksen (ETY) N:o 1408/71 määräyksillä ja

| b) | työntekijään on sovellettu kyseistä lainsäädäntöä ennen kuin asetus (ETY) N:o 1408/71 on astunut voimaan, ja osoitetaan, että hänen oikeuttaan on todellakin henkilökohtaisesti loukattu. |
| --- | --- |

b)

työntekijään on sovellettu kyseistä lainsäädäntöä ennen kuin asetus (ETY) N:o 1408/71 on astunut voimaan, ja osoitetaan, että hänen oikeuttaan on todellakin henkilökohtaisesti loukattu.

Edellä mainittu huomioon ottaen pyydän komissiolta vastausta seuraavaan kysymykseen: voidaanko Ronfeldt-Thévenonin ennakkotapausta ja sitä seuranneita lukuisia muita yhteisöjen tuomioistuimen tuomioita, joista monet koskevat ETA-sopimukseen kuuluvia kolmansia maita, periaatteessa soveltaa tässä tilanteessa ottaen huomioon EU:n ja Sveitsin välisen henkilöiden vapaata liikkumista koskevan sopimuksen edellytykset ja sisältö (jotka voidaan päätellä johdanto-osasta, 1 artiklassa asetetuista tavoitteista ja liitteessä I olevista määräyksistä) ja se, että kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan järjestelmän määritelmä kattaa aikaisemmin voimassa olleen Italian ja Sveitsin välisen kahdenvälisen sopimuksen maksujen siirtoa koskevan määräyksen?

Jos näin on, ja koska sopimuksen voimaantulostakin on jo jonkin aikaa, aikooko komissio esittää aloitteita, jotka koskevat tämän ennakkotapauksen huomioonottamista ja soveltamista asianomaisten viranomaisten ja instituutioiden taholta ottaen huomioon myös kyseisen sopimuksen 16 artikla (yhteisön lainsäädännön noudattaminen)?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Komissio katsoo, ettei Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välisen henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen yhteydessä ole perusteltua soveltaa Rönfeldt-periaatetta kahdenvälisten sopimusten, kuten Italian ja Sveitsin välisen maksujen siirtoa koskevan sopimuksen, määräyksiin saavutettujen oikeuksien suojaamiseksi seuraavista syistä:

| — | Rönfeldt-ennakkopäätöstä (2) on tarkasteltava nimenomaan työntekijöiden, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia, vapaan liikkuvuuden kannalta yhteisön alueella. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (3) tarkoitus — helpottaa 39 ja 44 artiklassa tarkoitettujen työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä — on johtanut yhteisöjen tuomioistuimen ”lieventämään” ratkaisussaan sitä automaattista vaikutusta, joka seuraa kahdenvälisten sosiaaliturvasopimusten korvaamisesta asetuksella (ETY) N:o 1408/71. Yhteisöjen tuomioistuin on juuri tähän yhteisöjen tarkoitukseen liittyvästä syystä tutkinut, saattaako jäsenvaltioiden välisten sosiaaliturvasopimusten korvaaminen asetuksella työntekijät oikeuksien suhteen tilanteeseen, joka on epäedullisempi kuin aikaisemman järjestelmän mukainen tilanne. |
| --- | --- |

—

Rönfeldt-ennakkopäätöstä (2) on tarkasteltava nimenomaan työntekijöiden, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia, vapaan liikkuvuuden kannalta yhteisön alueella. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (3) tarkoitus — helpottaa 39 ja 44 artiklassa tarkoitettujen työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä — on johtanut yhteisöjen tuomioistuimen ”lieventämään” ratkaisussaan sitä automaattista vaikutusta, joka seuraa kahdenvälisten sosiaaliturvasopimusten korvaamisesta asetuksella (ETY) N:o 1408/71. Yhteisöjen tuomioistuin on juuri tähän yhteisöjen tarkoitukseen liittyvästä syystä tutkinut, saattaako jäsenvaltioiden välisten sosiaaliturvasopimusten korvaaminen asetuksella työntekijät oikeuksien suhteen tilanteeseen, joka on epäedullisempi kuin aikaisemman järjestelmän mukainen tilanne.

| — | EY:n ja Sveitsin välisen sopimuksen yhteydessä, etenkin siltä osin kuin on kyse sen 16 artiklan soveltamisesta mainitun oikeuskäytännön vaikutusten määrittelemiseksi, on syytä korostaa, että oikeuskehys, jonka mukaan arvioidaan jäsenvaltion ja kolmannen valtion kahdenvälisen sopimuksen tiettyjen määräysten korvaamisesta EY:n ja Sveitsin välisellä sopimuksella työntekijöille aiheutuvia epäedullisia vaikutuksia, on sisällöltään erilainen kuin Rönfeldt-tuomion oikeuttava kehys: vaikka EY:n ja Sveitsin välisen sopimuksen tarkoituksena on henkilöiden vapaa liikkuvuus, mainitulla käsitteellä ei ole samoja perusteita (eikä myöskään sitä ehdottomuutta, joka perustamissopimuksessa tämän perusvapauden käyttämiselle annetaan). |
| --- | --- |

—

EY:n ja Sveitsin välisen sopimuksen yhteydessä, etenkin siltä osin kuin on kyse sen 16 artiklan soveltamisesta mainitun oikeuskäytännön vaikutusten määrittelemiseksi, on syytä korostaa, että oikeuskehys, jonka mukaan arvioidaan jäsenvaltion ja kolmannen valtion kahdenvälisen sopimuksen tiettyjen määräysten korvaamisesta EY:n ja Sveitsin välisellä sopimuksella työntekijöille aiheutuvia epäedullisia vaikutuksia, on sisällöltään erilainen kuin Rönfeldt-tuomion oikeuttava kehys: vaikka EY:n ja Sveitsin välisen sopimuksen tarkoituksena on henkilöiden vapaa liikkuvuus, mainitulla käsitteellä ei ole samoja perusteita (eikä myöskään sitä ehdottomuutta, joka perustamissopimuksessa tämän perusvapauden käyttämiselle annetaan).

| — | Vastaavasti viittaus yhteisön säännöstöön eli asetukseen (ETY) N:o 1408/71 ei tarkoita sitä, että yhteisöjen tuomioistuimen tulkinta tietyistä asetuksen säännöksistä, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä, on automaattisesti sovellettavissa tilanteeseen, jossa on kyse jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansalaisten kansainvälisen sopimuksen mukaisesta asemasta. |
| --- | --- |

—

Vastaavasti viittaus yhteisön säännöstöön eli asetukseen (ETY) N:o 1408/71 ei tarkoita sitä, että yhteisöjen tuomioistuimen tulkinta tietyistä asetuksen säännöksistä, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä, on automaattisesti sovellettavissa tilanteeseen, jossa on kyse jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansalaisten kansainvälisen sopimuksen mukaisesta asemasta.

| — | Italian ja Sveitsin välisen sopimuksen mukaisten maksujen siirtojen osalta asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 säädetään toisesta periaatteesta eli yhteenlaskemis-/suhteuttamisperiaatteesta. Näiden kahden menetelmän olennainen ero ei ole siinä, miten niillä pyritään edistämään työntekijöiden etua, vaan ero ilmenee siinä, miten suorituksista aiheutuvat taloudelliset rasitteet jakautuvat niiden jäsenvaltioiden välillä, joissa työntekijä on harjoittanut oikeuksia luovaa ansiotoimintaa. Näin ollen komissio katsoo, että EY:n ja Sveitsin välisen sopimuksen voimaantulosta johtuvaa maksunsiirto-määräysten korvaamista asetuksen yhteenlaskemis-/suhteuttamissäännöillä ei pidä tulkita siten, että työntekijä joutuisi epäedullisempaan asemaan kuin mikä hänen tilanteensa oli aikaisemmin lähtövaltion ja Sveitsin kahdenvälisen sopimuksen mukaisessa järjestelmässä. |
| --- | --- |

—

Italian ja Sveitsin välisen sopimuksen mukaisten maksujen siirtojen osalta asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 säädetään toisesta periaatteesta eli yhteenlaskemis-/suhteuttamisperiaatteesta. Näiden kahden menetelmän olennainen ero ei ole siinä, miten niillä pyritään edistämään työntekijöiden etua, vaan ero ilmenee siinä, miten suorituksista aiheutuvat taloudelliset rasitteet jakautuvat niiden jäsenvaltioiden välillä, joissa työntekijä on harjoittanut oikeuksia luovaa ansiotoimintaa. Näin ollen komissio katsoo, että EY:n ja Sveitsin välisen sopimuksen voimaantulosta johtuvaa maksunsiirto-määräysten korvaamista asetuksen yhteenlaskemis-/suhteuttamissäännöillä ei pidä tulkita siten, että työntekijä joutuisi epäedullisempaan asemaan kuin mikä hänen tilanteensa oli aikaisemmin lähtövaltion ja Sveitsin kahdenvälisen sopimuksen mukaisessa järjestelmässä.

---

(1)  EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2)  Asia C-227/89, tuomio 7.2.1991, Kok. 1991, s. I-323.

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä (EYVL L 149, 5.7.1971).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/703 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/703

---

(2004/C 84 E/0789)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1040/04

esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Oriiden rekisteröintivaatimukset ja yhteisön säännösten täytäntöönpano

Kysymyksen esittäjän 27. lokakuuta 2003 esittämän aiemman kysymyksen P-3312/03 (1) ja komission siihen antaman vastauksen johdosta on tarpeen korostaa, että kysymys kuuluu sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston että sisämarkkinoiden pääosaston toimialaan. Komission vastauksessa todettiin ainoastaan, ettei komissio ole asiasta tietoinen, eikä se ottanut siihen lainkaan kantaa.

Voivatko komission jäsenet David Byrne ja Frits Bolkestein ilmoittaa, mitä on tehty sen varmistamiseksi, että kyseistä alaa koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan Italiassa asianmukaisesti täytäntöön?

Voiko komissio ilmoittaa, onko edellä mainitun arvostelukomitean laillisuus varmistettu, ja jos on, niin miten?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuranneensa tilannetta niiden tietojen pohjalta, jotka hän antoi 27. lokakuuta 2003 esittämässään kirjallisessa kysymyksessä P-3312/03.

Kuten komissio totesi vastauksessaan, se ei ollut tietoinen siitä, että Italiassa on oriiden rekisteröintivaatimuksiin sisältyvä rakennetyyppitesti sekä komitea, joka suorittaa eläinten arvioinnin.

Kirjallisen kysymyksen seurauksena komissio kuitenkin päätti aloittaa virallisen tutkimuksen nro 2004/2069 saadakseen tilanteesta selkeän käsityksen ja tehdääkseen siitä johtopäätökset.

Asiaa tutkii terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto, joka vastaa direktiivistä 90/427/ETY (2), joka koskee jalostusta ja polveutumista koskevista edellytyksistä yhteisön sisäisessä hevoseläinten kaupassa.

Italialle lähetettiin 31. maaliskuuta 2004 kirje, jossa pyydetään vahvistamaan kyseisen testin olemassaolo sekä toimittamaan jäljennös asiaa koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä.

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 254.

(2)  Neuvoston direktiivi 90/427/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, jalostusta ja polveutumista koskevista edellytyksistä yhteisön sisäisessä hevoseläinten kaupassa (EYVL L 224, 18.8.1990).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/704 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/704

---

(2004/C 84 E/0790)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1222/04

esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle

(26. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Pääsy joille

Onko komissio tietoinen siitä, miten erilaisia jäsenvaltioiden joilla kulkua koskevat oikeudet ovat eri puolilla EU:ta? Joissakin maissa yleisöllä näyttää olevan lähes täysin vapaa pääsy joille, ja joissakin toisissa maissa, muun muassa Englannissa ja Walesissa, pääsyä on tiukasti rajoitettu.

Onko komission tiedossa tutkimuksia, tai onko se itse tehnyt tutkimuksia tästä asiasta? Onko sillä mitään aikomusta ehdottaa yhdenmukaisempaa menettelytapaa joille pääsyn suhteen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.

---

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET (Osa 4)

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/705 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/705

---

(2004/C 84 E/0791)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3150/02

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(4. marraskuuta 2002)

Aihe:   Vakaussopimuksen noudattaminen

Äskettäin komission jäsen Solbes Mira vahvisti, että jo kauan on ollut tiedossa, että vakausohjelmien tavoitteita ei saavutettaisi vuonna 2002. Näin käy Saksalle, Ranskalle ja Italialle. Jo nyt on varmaa, että Saksan julkinen alijäämä ylittää kolmen prosentin rajan vuonna 2002 (kuten Saksan valtiovarainministeri on jo myöntänyt) ja mahdollisesti vuonna 2003. Lopulta todellisuus on ollut määräävä tekijä. Komission ehdotuksesta näkyy periaatteiden puolustamisesta huolimatta vakaussopimuksen ilmeisen poliittiset tavoitteet sekä sen rajat etenkin taloudellisen kasvun pysähtymisen tai taantuman aikana. Sopimuksella on pystytty puolustamaan yksityistämispolitiikkaa alueilla, joissa julkiset palvelut ja perusoikeudet asetetaan kyseenalaisiksi. Tällaisia ovat terveydenhuolto, koulutus, julkiset investoinnit ja rakennerahastojen asianmukainen ja oikea toteuttaminen. On järjetöntä yrittää noudattaa samaa talousarvioon liittyvää politiikkaa, jossa ei kunnioiteta euroalueen sisäisiä kehityksen tasoeroja ja esittää eriytettyjä vastauksia kussakin jäsenvaltiossa.

On tosiaankin irvokasta, että samaan aikaan, kun Portugalia vastaan aloitetaan liian suuren alijäämän takia menettely, jonka yhteydessä suositellaan suoraan, että olisi noudatettava epäsosiaalista ja deflatorista politiikkaa, komission jäsen Pascal Lamy toteaa italialaiselle sanomalehdelle Ils sole 24 Ore, että hänen mielestään kolmen prosentin sääntö on ”keskiaikainen” ja että vakaussopimus on karkea taloushallinnol-linen väline tai kun komission puheenjohtaja Romano Prodi Le Monde -lehdelle antamassaan haastattelussa tunnustaa, että sopimus on epätäydellinen ja hän pitää sitä tyhmänä ja jäykkänä välineenä ja että on tarvetta joustaa siitä. Jopa pääministeri Jean-Pierre Raffarin on todennut, että ainoa olemassa oleva raja on kolme prosenttia ja siksi hän ei aio pyrkiä vakausohjelmien tavoitteisiin, vaan jatkamaan vaalilupaustensa mukaista verojen alentamista ja valtion tukien lisäämistä. Itse kansleri Gerhard Schröder, joka on EMUn hyväksymiseksi luodun vakaussopimuksen alullepanijoita, vihjaa, että sopimuksesta ei saa olla dogmaattista näkemystä.

Tässä yhteydessä kysyn komissiolta:

| — | Mitä järkeä on pitää vakaussopimusta voimassa? Miksi komissio ei pyri lakkauttamaan sitä välittömästi ja käymään sen yhteydessä laajaa keskustelua nykyisen talous- ja rahapolitiikan suuntaviivoista pyrkimyksenään uudistaa niitä siten, että otetaan huomioon työntekijöiden oikeudet turvaavien työpaikkojen lisääntyminen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytyneisyyden torjuminen? |
| --- | --- |

—

Mitä järkeä on pitää vakaussopimusta voimassa? Miksi komissio ei pyri lakkauttamaan sitä välittömästi ja käymään sen yhteydessä laajaa keskustelua nykyisen talous- ja rahapolitiikan suuntaviivoista pyrkimyksenään uudistaa niitä siten, että otetaan huomioon työntekijöiden oikeudet turvaavien työpaikkojen lisääntyminen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytyneisyyden torjuminen?

| — | Eikö komissio katso, että komission vastuuhenkilöiden julkisten lausuntojen takia Portugalia vastaan liian suuren alijäämän vuoksi aloitettu menettely olisi lopetettava välittömästi? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että komission vastuuhenkilöiden julkisten lausuntojen takia Portugalia vastaan liian suuren alijäämän vuoksi aloitettu menettely olisi lopetettava välittömästi?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(10. joulukuuta 2002)

Vakaus- ja kasvusopimuksen päätarkoituksena on varmistaa julkisen talouden kurinalaisuus ja näin välttää liialliset alijäämät. Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena olevan ”lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen” julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamisella varmistetaan, että rahoitusasema säilyy kestävällä uralla samalla kun automaattiset vakauttajat voivat toimia vapaasti koko suhdannekierron ajan auttaen huonoina aikoina tukemaan kasvua rikkomatta kuitenkaan 3 prosentin rajaa. Terve julkinen talous antaa myös budjetille kasvua ja työllisyyttä tukevan rakenneuudistuksen edellyttämää liikkumavaraa. Vakaus- ja kasvusopimus on onnistuneesti osaltaan ollut varmistamassa, että politiikkayhdistelmä on kasvua edistävä.

On kuitenkin myös myönnettävä, että yksittäisistä jäsenmaista jotkut ovat nyt lähellä tai ovat jopa ylittäneet alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eivätkä ole vielä saavuttaneet vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena olevaa ”lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä” rahoitusasemaa. Neuvosto on antanut Portugalille suosituksen liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä, ja komissio on käynnistänyt liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn Saksan osalta. Komissio on myös antanut neuvostolle suosituksen ennakkovaroituksen antamisesta Ranskalle. Tämä osoittaa sen, että sääntöihin perustuvan finanssipolitiikan kehys (liiallisia alijäämiä koskeva menettely + vakaus- ja kasvusopimus) toimii tarkoitetun mukaisesti.

Lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen ja säilyttäminen luo tarvittavan liikkumavaran, jotta automaattiset vakauttajat voivat toimia täydellä teholla; lisäksi se antaa liikkumavaraa selviytyä kasvun ja työllisyyden parantamiseen tähtäävistä julkiseen talouteen mahdollisesti vaikuttavista uudistuksista.

Yleisesti ottaen komissio katsoo, että sääntöihin perustuva finanssipolitiikan kehys on asianmukainen, mutta sen toteuttamista voidaan pyrkiä parantamaan. Komissio antaa asiasta tiedonannon ennen vuoden 2002 loppua.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/706 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/706

---

(2004/C 84 E/0792)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3201/02

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(4. marraskuuta 2002)

Aihe:   Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma ja juoksuttamishanke Júcar-Vinalopó

Júcar-joen juoksuttamishanke Vinalopón alueelle (Alicantí-Marína Baja, Alicante) hyväksyttiin 29. elokuuta 1998 ja se sisältyy nykyisin Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelman liitteeseen 2. Hankkeen mukaan juoksutettaisiin vuosittain 8 000 m3 vettä, josta 5 500 m3 käytettäisiin keinokasteluviljelyyn. Virallisena tavoitteena on pohjavesivarojen saaminen käyttöön. Vettä juoksutetaan jokilaaksosta toiseen, mutta asiaa hallinnoi vain yksi viranomainen.

Paikallisten ympäristöasiantuntijoiden mukaan ehdotetussa hankkeessa yliarvioidaan Júcar-joen todellinen vesimäärä, mikä osoittaa, että vesistötutkimukset ovat olleet puutteellisia tai antaneet vääriä tietoja. Hankkeessa ei oteta huomioon vuosien 1994 ja 1995 hydrologisia ennätysarvoja. Niiden mukaan juoksutukset eivät ole mahdollisia etenkään silloin, kun joen virtaama laskee kuten ennustetaan käyvän ilmaston muuttuessa.

Asiantuntijoiden mukaan ympäristövaikutusten arviointi on epätarkkaa ja epätäydellistä. Ympäristövaikutusten arviointiin eivät sisälly keinokastelualueiden taloudelliset vaikutukset eivätkä Júcarin viljavat tasankoalueet. Siinä ei myöskään oteta huomioon vaaraan joutuvia arkeologisia kaivauksia roomalaisajalta ja pronssikaudelta. Vain osa tutkimuksesta julkaistiin, mikä vähentää ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta annetun direktiivin 90/313/ETY (1) merkitystä.

Mikäli komissio tutkii hakemusta hankkeen yhteisrahoituksesta, onko se jo saanut Espanjan hallitukselta tiedotteen hankkeen vaikutuksista Natura 2000 -verkostoon? Onko komissio tietoinen, että hanke vaikuttaa ainakin kuuteen Natura 2000 -verkostoon kuuluvaan suojelukohteeseen Valencian itsehallintoalueella? Katsooko komissio, että nämä näkökohdat sopivat yhteen yhteisön mahdollisen hankkeen rahoituksen kanssa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2002)

Parlamentin jäsen on esittänyt useita kirjallisia kysymyksiä, jotka koskevat Júcar-Vinalopó-juoksuttamis-hanketta Valencian itsehallintoalueella Espanjassa.

Vastauksissaan näihin kirjallisiin kysymyksiin komissio on antanut parlamentin jäsenelle tietoa toimenpiteistä, joihin komissio on ryhtynyt tutkiessaan kyseisestä hankkeesta ja sen mahdollisista ympäristövaikutuksista tehtyä kantelua.

Parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen asiasta esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-l549/02 ja E-1550/02 (2). Joka tapauksessa on huomattava, että kantelua koskeva tutkimus on vielä kesken, jotta komissio voi tutkia uusimpia kantelijoiden sille toimittamia tietoja ja tarkistaa, noudatetaanko tässä tapauksessa soveltuvaa yhteisön ympäristölainsäädäntöä.

Mitä tulee mahdolliseen yhteisön rahoitukseen hankkeelle, komissio kommentoi asiaa vastauksessaan suulliseen kysymykseen H-0678/02, jonka parlamentin jäsen esitti asiasta parlamentin lokakuun 2002 istuntojakson kyselytunnilla (3).

---

(1)  EYVL L 158, 23.6.1990, s. 56.

(2)  EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 176.

(3)  Kirjallinen vastaus 22.10.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/707 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/707

---

(2004/C 84 E/0793)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3821/02

esittäjä(t): Elena Padotti (PSE) komissiolle

(20. joulukuuta 2002)

Aihe:   Turvapaikkaoikeuden rikkominen Euroopan unionissa

Italian viranomaiset karkottivat 28. marraskuuta 2002 Muhammad al Sharin ja hänen perheensä Milanon Malpensan lentokentältä Syyriaan, vaikka hänelle on kyseisessä maassa langetettu kuolemanrangaistus. Tämä on Italian perustuslain vastaista.

Euroopan unionin perusoikeuskirjassa säädetään, että ”ketään ei saa tuomita kuolemaan eikä teloittaa” (2 artikla) sekä taataan oikeus turvapaikkaan Geneven yleissopimuksen ja 31 ρ päivänä tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti (18 artikla). Lisäksi Euroopan unionin ja Syyrian välillä käydään parhaillaan neuvotteluja assosiaatiosopimuksesta.

Katsooko komissio, että sen olisi kiireesti puututtava asiaan, jotta tuomiota ei panna täytäntöön ja jotta voidaan taata Muhammad al Sharin ja hänen perheensä koskemattomuus?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/707 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/707

---

(2004/C 84 E/0794)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3826/02

esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle

(20. joulukuuta 2002)

Aihe:   Al-Sharin perheen karkotus Italiasta

Italian poliisi on luovuttanut insinööri Muhammad Al-Sharin (tuomittu useita vuosia sitten kuolemaan Syyriassa Muslimiveljet-järjestöön kuulumisen vuoksi) Syyrian poliisille. Al-Sharin lisäksi poliisille luovutettiin myös hänen vaimonsa ja heidän neljä lastaan sen jälkeen, kun heitä oli pidetty viisi päivää Milanon Malpensan lentokentällä ilman, että he saivat olla yhteydessä kolmansiin osapuoliin. Toiminta on vastoin turvapaikkaoikeudesta tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia sekä paljon puhuttua Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Al-Sharin perhe oli tulossa Irakista ja heidät olisi pitänyt ”palauttaa” tähän maahan, eikä antaa heitä Syyrian diktatuurihallinnon käsiin.

Aion viedä asian Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimeen, mutta pyydän komissiota tarkistamaan, onko Muhammad Al-Sharin kuolemanrangaistus pantu täytäntöön Syyriassa. Lisäksi tiedustelen komissiolta, millaisia toimia se aikoo toteuttaa suojellakseen Al-Sharin perheen fyysistä koskemattomuutta, sekä pyydän komissiota muistuttamaan Italian hallitukselle, että sen olisi noudatettava kansainvälisiä sitoumuksiaan.

Christopher Patteriin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-3821/02 ja P-3826/02

(29. tammikuuta 2003)

Jäsenvaltiossa tapahtuneen turvapaikkaoikeuden mahdollisen rikkomisen osalta tilanne on seuraava: vaikka komissiolla on velvollisuus varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen yhteisön lainsäädännössä, sillä ei kuitenkaan ole toimivaltaa tarkastella yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan kuulumattoman kansallisen lainsäädännön ja käytännön yhteensopivuutta Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen kanssa.

Tämä on vahvistettu EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä (Demirel, Wachauf ja ERT) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 51 artiklassa. Turvapaikka-asioista ei ole olemassa EY:n perustamissopimuksen näissä kahdessa kysymyksessä kuvattuun tilanteeseen liittyvään 63 artiklaan perustuvia yhteisön säännöksiä. Ehdotuksista turvapaikkamenettelyjä koskevista minimivaatimuksista annettavaksi direktiiviksi sekä henkilöistä, joita on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, annettavaksi direktiiviksi neuvotellaan edelleen neuvostossa. Näin ollen komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua Italian viranomaisten toimiin tältä pohjalta.

Syyrian viranomaisten mukaan Muhammad al Shari on vangittuna, ja hänen asiaansa tutkitaan liittyen tapahtumiin Hamassa 1980-luvun alussa. Hänen perheensä ei ole vangittuna. Syyrian viranomaisille on myös osoitettu pyyntöjä kohdella Muhammad al Sharia kansainvälisten normien mukaisesti.

Komissio pitää yhteyttä unionin puheenjohtajamaahan sekä Damaskuksessa toimiviin jäsenvaltioiden lähetystöihin huolehtiakseen tämän asian jatkuvasta seurannasta ja jatkotoimista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/708 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/708

---

(2004/C 84 E/0795)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3867/02

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(10. tammikuuta 2003)

Aihe:   Le Joola -aluksen pelastaminen

| 1. | Onko Senegalin presidentti Wade jo lähettänyt komissiolle taloudellista, teknistä ja hallinnollista apua koskevan pyynnön Le Joola -aluksen karilta irrottamiseksi? |
| --- | --- |

1.

Onko Senegalin presidentti Wade jo lähettänyt komissiolle taloudellista, teknistä ja hallinnollista apua koskevan pyynnön Le Joola -aluksen karilta irrottamiseksi?

| 2. | Pitääkö komissio moraalisesti hyväksyttävänä, että alus makaa edelleenkin hiekkasärkällä, vaikka olisi mahdollisuus ja keinot viedä pois vähintään 1 500 ruumista, mitä kaikkien uhrien omaiset ovat vaatineet? |
| --- | --- |

2.

Pitääkö komissio moraalisesti hyväksyttävänä, että alus makaa edelleenkin hiekkasärkällä, vaikka olisi mahdollisuus ja keinot viedä pois vähintään 1 500 ruumista, mitä kaikkien uhrien omaiset ovat vaatineet?

| 3. | Voiko komissio ilmoittaa, onko Senegalilla Euroopan unionin jäsenvaltioiden tapaan hautaamista koskevaa lakia, jonka perusteella presidentti Waden olisi omaisten vaatimuksesta varmistettava, että ruumiit noudetaan pois? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio ilmoittaa, onko Senegalilla Euroopan unionin jäsenvaltioiden tapaan hautaamista koskevaa lakia, jonka perusteella presidentti Waden olisi omaisten vaatimuksesta varmistettava, että ruumiit noudetaan pois?

| 4. | Onko komissio valmis ottamaan yhteyttä presidentti Wadeen yhdessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden kansalaisia menehtyi (Ranska, Belgia, Espanja ja Alankomaat)? Ottaako komissio huomioon, että mikään valtio ei voi yksin ratkaista tällaisen onnettomuuden seurauksia? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio valmis ottamaan yhteyttä presidentti Wadeen yhdessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden kansalaisia menehtyi (Ranska, Belgia, Espanja ja Alankomaat)? Ottaako komissio huomioon, että mikään valtio ei voi yksin ratkaista tällaisen onnettomuuden seurauksia?

| 5. | Onko komissio valmis tekemään kaikkensa päästäkseen presidentti Waden kanssa poliittiseen ratkaisuun, jotta ruumiit noudettaisiin ja uhrien omaisille aiheutettua vääryyttä lievennettäisiin? |
| --- | --- |

5.

Onko komissio valmis tekemään kaikkensa päästäkseen presidentti Waden kanssa poliittiseen ratkaisuun, jotta ruumiit noudettaisiin ja uhrien omaisille aiheutettua vääryyttä lievennettäisiin?

| 6. | Onko mahdollista valtuuttaa EU:n valtuuskuntaa ryhtymään suoraan toimeen? Onko komissio tässä tapauksessa valmis toimimaan virallisesta käytännöstä poiketen, koska ei ole kyse elämää uhkaavasta tilanteesta, vaan olisi ryhdyttävä humanitaarisiin toimiin? |
| --- | --- |

6.

Onko mahdollista valtuuttaa EU:n valtuuskuntaa ryhtymään suoraan toimeen? Onko komissio tässä tapauksessa valmis toimimaan virallisesta käytännöstä poiketen, koska ei ole kyse elämää uhkaavasta tilanteesta, vaan olisi ryhdyttävä humanitaarisiin toimiin?

| 7. | Onko komissio valmis antamaan täyden tukensa uhrien omaisille ja vastustamaan Senegalin hallituksen toimintaa? Senegalin hallitus on viimeisen kahden ja puolen kuukauden aikana ilmoittanut karilta irrottamisen olevan prioriteetti, mutta ei ole ryhtynyt mihinkään toimiin, vaikka se olisi mahdollista. |
| --- | --- |

7.

Onko komissio valmis antamaan täyden tukensa uhrien omaisille ja vastustamaan Senegalin hallituksen toimintaa? Senegalin hallitus on viimeisen kahden ja puolen kuukauden aikana ilmoittanut karilta irrottamisen olevan prioriteetti, mutta ei ole ryhtynyt mihinkään toimiin, vaikka se olisi mahdollista.

| 8. | Voiko komissio ilmoittaa, mistä tarkalleen EU:n edustajat keskustelivat eurooppalaisten uhrien omaisten pyynnöstä Senegalin viranomaisten ja Afrikan unionin kanssa Afrikka/EU-huippukokouksessa 27.—30. marraskuuta 2002 käsitellessään Le Joolan mahdollista karilta irrottamista? |
| --- | --- |

8.

Voiko komissio ilmoittaa, mistä tarkalleen EU:n edustajat keskustelivat eurooppalaisten uhrien omaisten pyynnöstä Senegalin viranomaisten ja Afrikan unionin kanssa Afrikka/EU-huippukokouksessa 27.—30. marraskuuta 2002 käsitellessään Le Joolan mahdollista karilta irrottamista?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2003)

| 1. | Senegalin presidentti ei ole esittänyt komissiolle minkäänlaista pyyntöä Joola-aluksen karilta irrottamiseksi. |
| --- | --- |

1.

Senegalin presidentti ei ole esittänyt komissiolle minkäänlaista pyyntöä Joola-aluksen karilta irrottamiseksi.

| 2. | Komissio on jo esittänyt surunvalittelunsa uhrien omaisille. Karilta irrottamisen teknisiä mahdollisuuksia on vaikea arvioida. |
| --- | --- |

2.

Komissio on jo esittänyt surunvalittelunsa uhrien omaisille. Karilta irrottamisen teknisiä mahdollisuuksia on vaikea arvioida.

| 3. | Komissio voi vahvistaa, että Senegalin perhelakikoonnoksessa on säännöksiä hautaamisesta sekä kadonneitten kuolleeksi julistamisesta. Komission tehtävänä ei ole arvioida, mitä oikeudellisia velvoitteita esillä olevasta asiasta Senegalin hallitukselle johtuu. |
| --- | --- |

3.

Komissio voi vahvistaa, että Senegalin perhelakikoonnoksessa on säännöksiä hautaamisesta sekä kadonneitten kuolleeksi julistamisesta. Komission tehtävänä ei ole arvioida, mitä oikeudellisia velvoitteita esillä olevasta asiasta Senegalin hallitukselle johtuu.

| 4. | Komissiolla ei ole valtuuksia tehdä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamaa aloitetta. Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu tehdä arvoisan parlamentin jäsenen toivomat poliittiset aloitteet Senegalin hallituksen suhteen. |
| --- | --- |

4.

Komissiolla ei ole valtuuksia tehdä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamaa aloitetta. Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu tehdä arvoisan parlamentin jäsenen toivomat poliittiset aloitteet Senegalin hallituksen suhteen.

| 5. | Komissio on valmis käytettävissään olevien keinojen avulla ja oikeudellisten velvoitteidensa mukaisesti tukemaan jäsenvaltioita niin yhteyksissä Senegalin hallitukseen. |
| --- | --- |

5.

Komissio on valmis käytettävissään olevien keinojen avulla ja oikeudellisten velvoitteidensa mukaisesti tukemaan jäsenvaltioita niin yhteyksissä Senegalin hallitukseen.

| 6. | Komissio edustusto ei ole jäänyt passiiviseksi, vaan se on antanut apuaan haaksirikon ensihetkistä alkaen Banjulissa olevien toimitilojensa kautta ruumiiden tunnistamisessa, ja Dakarin toimitilojensa kautta tutkimalla Senegalin hallituksen, jäsenvaltioiden ja muiden Senegalissa olevien rahoittajien kanssa vaihtoehtoja Dakarin ja Ziguinchorin välisen meriyhteyden uudelleen avaamiseksi tehostetun hallinnon puitteissa. |
| --- | --- |

6.

Komissio edustusto ei ole jäänyt passiiviseksi, vaan se on antanut apuaan haaksirikon ensihetkistä alkaen Banjulissa olevien toimitilojensa kautta ruumiiden tunnistamisessa, ja Dakarin toimitilojensa kautta tutkimalla Senegalin hallituksen, jäsenvaltioiden ja muiden Senegalissa olevien rahoittajien kanssa vaihtoehtoja Dakarin ja Ziguinchorin välisen meriyhteyden uudelleen avaamiseksi tehostetun hallinnon puitteissa.

| 7. | Komissio katsoo, että omaisten etujen puolustaminen Senegalin hallitukseen nähden kuuluu ensisijaisesti Senegalin kansalaisjärjestöille, jotka ovatkin jo järjestäytyneet tehokkaasti, sekä konsuli-valtuuksiensa perusteella niille jäsenvaltioille, joita tragedia on koskenut. |
| --- | --- |

7.

Komissio katsoo, että omaisten etujen puolustaminen Senegalin hallitukseen nähden kuuluu ensisijaisesti Senegalin kansalaisjärjestöille, jotka ovatkin jo järjestäytyneet tehokkaasti, sekä konsuli-valtuuksiensa perusteella niille jäsenvaltioille, joita tragedia on koskenut.

| 8. | Kysymystä ei ole käsitelty 28. marraskuuta 2002 Wagadugussa pidetyssä unionin ja Afrikan ministeritason kokouksessa, sillä se on kahdenvälinen asia. |
| --- | --- |

8.

Kysymystä ei ole käsitelty 28. marraskuuta 2002 Wagadugussa pidetyssä unionin ja Afrikan ministeritason kokouksessa, sillä se on kahdenvälinen asia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/709 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/709

---

(2004/C 84 E/0796)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3868/02

esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) ja Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle

(10. tammikuuta 2003)

Aihe:   Alankomaiden opintoavustusta koskeva laki

Alankomaissa myönnetään opintoavustusta kaikissa oppilaitoksissa opiskeleville yli 18-vuotiaille. Yli 18-vuotiaille opiskelijoille ei myönnetä enää lapsikohtaista avustusta.

Jos kyseiset opiskelijat opiskelevat Belgiassa tai Saksassa, he saavat opintoavustusta korkeakouluopintoihin, mutta eivät keskiasteen, tai ala- tai keskiasteen ammatillista koulutusta varten.

Alankomaiden opintovelvollisuutta koskevan lain mukaisesti Alankomaiden viranomaiset hyväksyvät opinnot Belgiassa tai Saksassa. Saksassa tai Belgiassa suoritetut tutkinnot tunnustetaan täysin Alankomaissa.

| 1. | Katsooko komissio, että Alankomaiden opintoavustuksen myöntämättä jättäminen lapsille (yli 18-vuotiaille), jotka seuraavat Belgiassa tai Saksassa keskiasteen (ammatillista) opetusta, on vastoin palvelujen (hyväksyttyä ulkomaista opetusta seuraaminen) ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että Alankomaiden opintoavustuksen myöntämättä jättäminen lapsille (yli 18-vuotiaille), jotka seuraavat Belgiassa tai Saksassa keskiasteen (ammatillista) opetusta, on vastoin palvelujen (hyväksyttyä ulkomaista opetusta seuraaminen) ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta?

| 2. | Katsooko komissio, että Alankomaiden opintoavustuksen myöntämättä jättäminen lapsille (yli 18-vuotiaille), jotka seuraavat Belgiassa tai Saksassa keskiasteen (ammatillista) opetusta, on vastoin EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaa, koska Alankomaiden viranomaiset rajoittavat siten opiskelijoiden liikkuvuutta? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että Alankomaiden opintoavustuksen myöntämättä jättäminen lapsille (yli 18-vuotiaille), jotka seuraavat Belgiassa tai Saksassa keskiasteen (ammatillista) opetusta, on vastoin EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaa, koska Alankomaiden viranomaiset rajoittavat siten opiskelijoiden liikkuvuutta?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/710 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/710

---

(2004/C 84 E/0797)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0797/04

esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Opintojen rahoittaminen ja henkilöiden vapaa liikkuvuus

Alankomaalainen 18-vuotias nuori, joka opiskelee Alankomaissa keskiasteen oppilaitoksessa tai ammattioppilaitoksessa, ei saa enää lapsilisää täytettyään 18 vuotta, mutta hän saa tukea opintojen rahoitusta koskevan lain nojalla. Jos 18-vuotias alankomaalainen nuori suorittaa vastaavia opintoja ulkomailla, hän ei enää saa tukea. Onko komissio valmis nyt, kun asiasta esitetään kysymys jo kolmatta kertaa, antamaan selkeän vastauksen seuraavaan ydinkysymykseen: Katsooko komissio, että näin asetetaan esteitä opiskelijoiden vapaalle liikkuvuudelle?

Viviane Redingin komission puolesta antama

yhteinen täydentävä vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3868/02 ja E-0797/04

(26. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen ottaa esille kysymyksen opiskelijoille myönnettävien kansallisten apurahojen ja muiden taloudellisten tukien aluesidonnaisuuden, jota on jo käsitelty kirjallisissa kysymyksissä E-3868/02 ja E-3584/03 (1).

Kukin jäsenvaltio voi säätää opintotuesta omin perustein. Muutamien jäsenvaltioiden lainsäädäntö sallii toiseen jäsenvaltioon opiskelemaan lähtevälle henkilölle myönnetyn apurahan siirtämisen. Toiseen jäsenvaltioon opiskelemaan lähtenyt henkilö saa siten edelleen oman maansa myöntämää taloudellista tukea. Alankomaiden voimassa olevan lainsäädännön mukaan tämä ei kuitenkaan ole mahdollista.

Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että taloudellisen tuen myöntäminen ainoastaan omassa maassa opiskeleville opiskelijoille voi muodostua esteeksi opiskelijoiden vapaalle liikkuvuudelle. Lisäksi komission vihreässä kirjassa ”Koulutus — Ammattikoulutus — Tutkimus — Kansainvälisen liikkuvuuden esteet” (2) mainitaan, että kansallisten apurahojen aluesidonnaisuus saattaa muodostaa suuren esteen liikkuvuudelle.

Komissiolle toimitettujen tietojen perusteella Alankomaissa voimassa olevat säännökset eivät kuitenkaan loukkaa vapaan liikkuvuuden periaatteita. Komissio ei tästä syystä ole voinut todeta niiden rikkovan yhteisön lainsäädäntöä. Alankomaalaisilla opiskelijoilla on oikeus opiskella, kuten he opiskelevatkin, muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja muiden jäsenvaltioiden kansalaisilla Alankomaissa.

---

(1)  Kysymykseen E-3584/03 annettu vastaus on samalla täydentävä vastaus kysymykseen E-3868/02.

(2)  KOM(96) 462 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/711 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/711

---

(2004/C 84 E/0798)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0017/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(20. tammikuuta 2003)

Aihe:   Tuki Afganistanille

Afganistanin tukiryhmä (Afganistan Supprot Group) kokoontui Oslossa 17. joulukuuta 2002.

Kuka edusti tässä kokouksessa Euroopan unionia?

Mitä asioita oli otettu kokouksen esityslistalle?

Mihin johtopäätöksiin kokouksessa päästiin?

Päätettiinkö kokouksessa tuen myöntämisestä?

Millaista tukea päätettiin mahdollisesti myöntää?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(28. helmikuuta 2003)

Afganistanin tukiryhmän Oslossa 17. joulukuuta 2002 pidettyyn kokoukseen osallistui EU:n Afganistanin erityisedustaja Francisco Vendrell. Komissiota kokouksessa edustivat humanitaarisen avun toimiston (ECHO) ja ulkosuhteiden pääosaston virkamiehet.

Kokouksessa keskusteltiin Afganistanin tämänhetkisistä ja tulevista tarpeista sekä maalle annettavan kansainvälisen avun koordinoinnista jatkossa ja esiteltiin siirtymävaiheen apua koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien ohjelmavetoomus (Transitional Assistance Programme Appeal, TAPA) vuodelle 2003. Lisäksi keskusteltiin eräistä ehkä haastavimmista aiheista, kuten ihmisoikeuksista, naisten asemasta, pakolaisten paluusta ja oopiumiunikon viljelystä Afganistanissa.

Kokouksessa ei esitetty uusia avustusvetoomuksia, mutta monet avunantajat esittelivät Afganistanille vuonna 2002 antamaansa apua ja ilmoittivat jatkavansa tuen antamista. Komissio huomautti, että vuonna 2002 jälleenrakennukseen ja kunnostukseen myönnettiin yli 205 miljoonaa euroa. ECHOn humanitaarisen avun määrä oli yli 70 miljoonaa euroa.

Kokouksen osanottajat ilmaisivat tyytyväisyytensä Petersbergin kokouksessa 2. joulukuuta 2002 uusitun Bonnin sopimukseen sisältyvän sitoumuksen johdosta ja toistivat, että on tärkeää

| — | parantaa sisäistä turvallisuutta, erityisesti kiirehtimällä Afganistanin kansallisen armeijan perustamista, |
| --- | --- |

—

parantaa sisäistä turvallisuutta, erityisesti kiirehtimällä Afganistanin kansallisen armeijan perustamista,

| — | kunnioittaa kaikkien ihmisoikeuksia, |
| --- | --- |

—

kunnioittaa kaikkien ihmisoikeuksia,

| — | valmistautua vuoden 2004 vaaleihin, |
| --- | --- |

—

valmistautua vuoden 2004 vaaleihin,

| — | löytää vaihtoehto oopiumiunikon viljelylle, |
| --- | --- |

—

löytää vaihtoehto oopiumiunikon viljelylle,

| — | määritellä kiintopisteet Bonnin sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

—

määritellä kiintopisteet Bonnin sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa varten.

Kokouksen päätteeksi todettiin, että Afganistanin siirtymävaiheen viranomaisen on aika ottaa vastuu jälleenrakennuksesta. Näin ollen kokous jäisi tukiryhmän viimeiseksi. Sen työtä jatkaisi joukko Afganistanin hallituksen johdolla toimivia neuvonantajaryhmiä, jotka kokoontuvat ensimmäiseen yhteiseen kokoukseen maaliskuussa 2003. Humanitaarista apua koordinoimaan perustetaan avunantajien vetämä humanitaarisen avun neuvonantajaryhmä, jonka puheenjohtajana toimii aluksi Japani.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/712 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/712

---

(2004/C 84 E/0799)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0093/03

esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle

(28. tammikuuta 2003)

Aihe:   Saksan myyntivoittovero

Voisiko komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, mihin toimiin se on ryhtynyt suostutellakseen Saksan hallitusta hylkäämään sen ehdottaman uuden myyntivoittoveron, joka syrjisi ulkomaisia rahastoja niihin kohdistuvan korkeamman veroasteen (verrattuna rahastoihin, joiden kotipaikka on Saksa) vuoksi. Onko komissio samaa mieltä siitä, että kyseinen toimenpide rikkoo sisämarkkinaperiaatteita ja estää pääoman vapaan liikkuvuuden? Onko komissio ollut yhteydessä Saksan hallitukseen esittääkseen sille kantansa ehdotukseen uudesta verosta?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2003)

Komissio on aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn Saksaa vastaan sen ulkomaisia sijoitusrahastoja koskevan jo voimassa olevan syrjivän verojärjestelmän vuoksi (2000/5059). Siinä yhteydessä julkaistussa lehdistötiedotteessa (1) komissio ilmaisi myös huolensa Saksan lakialoitteesta, joka hyväksyttynä ulottaisi verosyrjinnän pääomatuloihin.

---

(1)  IP/02/1924.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/712 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/712

---

(2004/C 84 E/0800)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0129/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(28. tammikuuta 2003)

Aihe:   Voice of America- ja Radio Free Asia -ohjelmien lakkauttaminen Phnom Penhissä

Yhdysvaltojen ulkoministeriö ilmoitti 31. joulukuuta 2002, että Kambodžan hallitus oli lakkauttanut Phnom Penhissä toimivan Beehive FM -radiokanavan Voice of America- ja Radio Free Asia -ohjelmat ainoastaan kolme kuukautta ohjelmien alkamisen jälkeen.

Jokaiselle demokraattiseksi pyrkivälle yhteiskunnalle on hyvin tärkeää saada tasapuolista ja todellisuuteen perustuvaa informaatiota ja Voice of America- ja Radio Free Asia -ohjelmat paransivat Kambodžan kansalaisten tiedonvapauden määrää ja laatua.

Objektiivisen tiedon puute on yksi Kambodžan suurimmista tämänhetkisistä huolenaiheista erityisesti vuonna 2003 pidettäviä kansallisia vaaleja silmällä pitäen.

Komissio ei ole vielä pitänyt tarpeellisena reagoida konkreettisesti EP:n päätökseen, jossa esitettiin vuoden 2002 talousarvion sallimissa rajoissa rahoitusta Voice of Europe -radioverkostolle, jolla voitaisiin saavuttaa autoritaaristen ja totalitaaristen hallintojärjestelmien alaisuudessa edelleen olevat sadat tuhannet ihmiset.

Vuonna 1997 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Kambodžan välisen yhteistyösopimuksen yksi merkittävistä kohdista on Kambodžan ja yhteisön sitoumus noudattaa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa määritettyjä demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksia sekä tunnustaa ne. Euroopan yhteisön ja Kambodžan välisessä vuosien 2000—2003 strategiapaperissa määritettyjen alojen toiminnan rahoittamiseen on varattu 68,7 miljoonaa euroa vuosiksi 2002—2004.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen Voice of America- ja Radio Free Asia -ohjelmien jatkumisen Kambodžassa? Mitä komissio aikoo tehdä taatakseen, että Kambodžan kansalaisten perusoikeutta saada tasapuolista ja sitoutumatonta tietoa kunnioitetaan erityisesti seuraavien poliittisten vaalien yhteydessä?

Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä Kambodžan ja alueen muiden maiden kanssa tehtyjen kahdenvälisten ja monenvälisten yhteistyösopimusten sisältämän niin kutsutun ihmisoikeuslausekkeen täytäntöönpanemiseksi ja noudattamiseksi?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2003)

Voice of America- ja Radio Free Asia -asemien ohjelmia voidaan edelleen vastaanottaa joissakin osin Kambodžaa, sillä niitä lähetetään maan ulkopuolelta, mutta ohjelmien edelleen lähettäminen Radio Beehiven kautta päättyi joulukuussa 2002.

Unioni on useaan otteeseen ilmaissut huolensa, joka koskee oikeutta saada tasapuolista ja todellisuuteen perustuvaa tietoa heinäkuussa 2003 pidettävistä kansalliskokouksen vaaleista.

Eurooppalainen vaalitarkkailijoiden ryhmä totesi Kambodžan vuonna 2002 pidettyjen kuntavaalien yhteydessä, että selkeät tiedotusvälineitä koskevat suuntaviivat puuttuivat ja että sähköisten tiedotusvälineiden selostuksissa oli omaksuttu hallitusta ja Kambodžan kansanpuoluetta vahvasti tukeva kanta.

Vaalitarkkailijoiden ryhmän suositusten perusteella komissio tarjoaa teknistä apua kansallisen vaalitoimi-kunnan tiedotukseen ja viestintään. Avun tarkoituksena on lisätä vaalimenettelyn avoimuutta ja parantaa äänestäjille tiedottamista. Yhteisö tarjoaa myös yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa teknistä tukea entistä parempien tiedotusvälineitä koskevien suuntaviivojen sekä toimittajien menettelysääntöjen kehittämiseksi.

Komission ja Kambodžan viranomaisten välinen ihmisoikeuksia koskeva vuoropuhelu on avointa ja välitöntä niin Euroopan yhteisön ja Kambodžan välisen yhteistyösopimuksen nojalla perustetussa yhteisessä sekakomiteassa kuin muissakin kahdenvälisissä yhteyksissä. Tämä koskee myös muita Kaakkois-Aasian maita, joiden kanssa on tehty kahdenvälisiä yhteistyösopimuksia.

Vaikka joissakin valtioissa ihmisoikeuksien alalla on edelleen huolenaiheita, komission mielestä paras tapa parantaa tilannetta on avoin ja rakentava vuoropuhelu.

Ihmisoikeuksien alalla toimiville Kambodžan kansalaisjärjestöille on myönnetty lisää yhteisön varoja myös eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) kautta.

Vaikka muissa Kaakkois-Aasian maissa, kuten Indonesiassa, ensisijaiseksi tavoitteeksi on asetettu ”ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineiden riippumattomuus”, Kambodžan ensisijaisia tavoitteita ovat ihmisoikeuskasvatus, jossa korostetaan erityisesti sukupuolten välistä tasa-arvoa sekä lasten oikeuksia, parempia mahdollisuuksia saattaa asia oikeuskäsittelyyn, konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen sekä rankaisematta jättämisen torjuminen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/713 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/713

---

(2004/C 84 E/0801)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0182/03

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(30. tammikuuta 2003)

Aihe:   Naisten oikeudet Iranissa

Euroopan unioni aloitti 12. joulukuuta 2002 neuvottelut Iranin kanssa kauppa- ja yhteistyösopimuksen solmimiseksi huolimatta siitä, että maassa loukataan räikeästi naisten oikeuksia. Naisia syrjitään, kivitetään ja kidutetaan. Yhteisölle on tärkeää, että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia edistetään ja kunnioitetaan. Sen tähden Euroopan unioni haluaa sisällyttää kauppa- ja yhteistyösopimukseen ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen.

Euroopan unionin troikka vieraili 16. ja 17. joulukuuta 2002 Iranissa jatkaakseen EU:n ja Iranin välillä aloitettua keskustelua ihmisoikeuksista. Neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Tanskan antaman tiedonannon mukaan vuoropuhelua käytiin avoimen ja rakentavan ilmapiirin vallitessa. Onko troikan vierailu yhteydessä Iranin hallituksen päätökseen kutsua paikalle YK:n erityisraportoija selvittämään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa?

Euroopan parlamentti on aina pyytänyt, että solmittaessa EU:n ja kolmansien maiden välisiä sopimuksia painostettaisiin kyseisiä valtioita kunnioittamaan naisten oikeuksia. Iranin kanssa solmittavaan sopimukseen otettaneen ihmisoikeuksia koskeva lauseke. Missä määrin lauseke tulee sisältämään täsmällisiä ehtoja, jotka koskevat naisten oikeuksia? Kuinka EU voi valvoa asiaa ja pakottaa noudattamaan lauseketta? Onko myös varauduttu mahdollisuuteen lykätä sopimuksen solmimista, mikäli Iran ei kunnioita naisten oikeuksia ja yleensäkin ihmisoikeuksia?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2003)

Kauppa- ja yhteistyösopimuksesta Iranin kanssa käytävät neuvottelut ovat sidoksissa poliittisesta vuoropuhelusta ja terrorismin torjunnasta käytäviin neuvotteluihin. Tämä on linjassa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostoissa kesäkuussa määritellyn poliittisen paketin kanssa, joka hyväksyttiin muodollisesti 12. heinäkuuta 2002. Neuvosto on päättänyt yhteisön sopimuksia koskevan käytännön mukaisesti, että kyseiseen kauppa- ja yhteistyösopimukseen sisällytetään vakiomuotoinen ihmisoikeuslauseke, jonka vakava rikkominen johtaisi aiheellisten toimenpiteiden käyttöönottoon.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, EU:n ja Iranin välillä käynnistettiin Teheranissa 16. ja 17. joulukuuta 2002 erityinen ihmisoikeuksista käytävä vuoropuhelu, joka perustuu neuvoston 21. lokakuuta 2002 tekemiin päätelmiin. Vuoropuhelu käydään hallitustasolla järjestettävänä rajoitettuna istuntona, jota johtaa EU:n troikka ja jossa käsitellään kaikkia ihmisoikeuksiin liittyviä huolenaiheita. Sitä täydennetään pyöreän pöydän keskustelulla, johon osallistuvat kansalaisyhteiskunnan edustajat EU:sta ja Iranista. Joulukuussa 2002 käydyssä pyöreän pöydän keskustelussa pääteemoja oli kaksi: syrjintä (myös naisten syrjintä) ja kidutuksen ehkäiseminen. Naisten syrjinnän osalta EU ilmoitti selväsanaisesti pitävänsä Iranin mahdollista liittymistä kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevaan yleissopimukseen erittäin merkittävänä; toistaiseksi Iran vasta harkitsee asiaa. Merkittävää on myös se, että Iran on kutsunut Yhdistyneiden Kansakuntien erityisedustajia raportoimaan muun muassa naisiin kohdistuvasta väkivallasta; edustajien on määrä vierailla Iranissa vuoden 2003 kuluessa.

Ihmisoikeusvuoropuhelu on käynnistetty ehdoitta, mutta sitä arvioidaan säännöllisesti vertailuanalyysin keinoin. Vuoropuhelu ruokkii myös kokonaisvaltaista vuoropuhelua, jota EU ja Iran ovat käyneet puolivuosittain vuodesta 1998.

Komissiolle on kerrottu joulukuussa 2002 käydyn ihmisoikeusvuoropuhelun samoin kuin ulkosuhteista vastaavan komissaarin Iraniin 3.-5. helmikuuta 2003 tekemän vierailun yhteydessä, että kivittämisten täytäntöönpanosta on pidätytty vuoden 2002 lopusta alkaen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/714 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/714

---

(2004/C 84 E/0802)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0199/03

esittäjä(t): Margot Keßler (PSE) komissiolle

(3. helmikuuta 2003)

Aihe:   Länsi-Sahara — Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunnan vierailu — ihmisoikeudet

Länsi-Saharan olosuhteita tutkiva Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunta vieraili tämän ei-itsehallinnollisen alueen pääkaupungissa Laayounessa 12. maaliskuuta 2002. Tapaaminen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa, mukaan lukien Saharawin (Saharawin arabidemokraattisen tasavallan) ihmisoikeusaktivistit, pidettiin Laayoune Parador -hotellissa.

Tapaamista oli pyytänyt valtuuskunta, joka otti esille kysymyksen kansalaisyhteiskunnan jäsenten turvallisuudesta. Valtuuskunnan puheenjohtaja EP:n jäsen Catherine Lalumière lupasi antaa kaikki mahdolliset takuut siitä, että osallistujat eivät joutuisi Marokon viranomaisten sortotoimien kohteiksi tämän tapaamisen jälkeen. Siitä huolimatta miehityshallintoa edustavat Marokon viranomaiset asettivat syytteeseen paikallisen ihmisoikeusjärjestön ”Totuuden ja oikeuden foorumi: Saharan osasto” puheenjohtajan ja suuren joukon sen jäseniä, jotka osallistuivat tapaamiseen EP:n jäsenten kanssa. Tapaamiseen osallistuneet Saharawin edustajat olivat mainitun ihmisoikeusjärjestön puheenjohtaja Moutik Lassousine, Eddymaoui Abdessalem, Ennassiri Ahmed, Elmoussaoui Edkhil ja Mohamed Elmoutaouikil.

Moutik Lahoussine erotettiin toimestaan (Sepomer Sahara SARI -yhtiön palveluksesta) koska hän oli osallistunut tapaamiseen Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunnan kanssa. Tapaamisessa Saharawia edustaneita on pidätetty useissa yhteyksissä ja heitä on vainottu poliittista syistä.

Useat ihmisoikeusjärjestö ”Totuuden ja oikeuden foorumi: Saharan osasto” jäsenet ja monet saharalaiset ihmisoikeusaktivistit ovat tätä kirjoitettaessa sortotoimien kohteina.

Mihin toimiin Euroopan komissio on ryhtynyt näitä ihmisoikeusloukkauksia vastaan?

Koska Marokon kuningaskunta on Länsi-Saharaa miehittävä valtio, mihin diplomaattisiin toimiin Euroopan komissio on ryhtynyt tässä suhteessa parantaakseen edellä mainittujen ad hoc -valtuuskunnan tavanneiden henkilöiden tilannetta?

Mihin toimiin Euroopan komissio voi ryhtyä ennen kuin Euroopan parlamentti lähettää seuraavat valtuuskuntansa tälle ei-itsehallinnollisella alueelle?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2003)

Marokon ja Euroopan unionin suhteita säännellään assosiaatiosopimuksessa ja ihmisoikeuskysymyksiä ja Länsi-Saharaa koskevia kysymyksiä käsitellään poliittisen vuoropuhelun yhteydessä (2 artikla) assosiaationeuvostojen ja -komiteoiden kokouksissa.

Tulevina kuukausina unionin ja Marokon odotetaan aloittavan entistä rakentavamman vuoropuhelun demokratian periaatteita ja ihmisoikeuksia koskevista kysymyksistä, jotka antavat mahdollisuuden keskustella väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista, mukaan luettuna kysymyksessä mainittu tapaus.

Kun on kyse seuraavista parlamentin valtuuskuntien matkoista Länsi-Saharan alueelle, jotka parlamentti järjestää, komissio on valmis antamaan arvoisalle parlamentin jäsenelle kaikki hänen tarvitsemansa tiedot.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/715 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/715

---

(2004/C 84 E/0803)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/03

esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2003)

Aihe:   Westlandin ja St Austinin välinen tiehanke Keniassa

Aikooko komissio täyttää 288 artiklan (ent. 215 artikla) mukaisen velvollisuutensa korvata toimielintensä ja henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttaman vahingon — tässä tapauksessa paikallisten ihmisten tekemien ehdotusten pohjalta, joihin EU:n Kenian edustuston päällikkönä vuonna 1996 toiminut Lutz Salzmann oli heitä kannustanut?

Aikooko komissio rahoittaa paikallisen yhteisön siltä vaatiman porakaivon, koska EU:lle työskentelevien urakoitsijoiden toimien vuoksi pohjaveden pinta on laskenut ja yleinen vedenottopaikka saastunut?

Aikooko komissio lisäksi tukea terveyskeskuksen rakentamista Rungirin/Gitarun alueella? Se mahdollistaisi urakoitsijoiden rakennustöillään paikallisille ihmisille aiheuttamien hengityselinsairauksien hoitamisen.

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(14. maaliskuuta 2003)

Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan EU:n oikeusasiamiehen 29. huhtikuuta 1999 tekemään päätökseen, joka koskee komissiota vastaan tehtyä valitusta 983/29.10.96/ABU/KENYA/XD/BB. Päätöksen päätelmissä todetaan, ettei oikeusasiamiehen valituksen johdosta tekemien tutkimusten perusteella ole aihetta epäillä Euroopan komissiota asioiden huonosta hoidosta ja että oikeusasiamies on tästä syystä päättänyt julistaa tapauksen loppuun käsitellyksi.

Näin ollen ei ole asiallista väittää, että komissio tai sen virkamiehet olisivat aiheuttaneet mitään vedenjakeluun, terveyteen tai ympäristöön kohdistuvaa sellaista vahinkoa, tuhoa tai saastumista, joka vaikuttaisi paikallisväestöön.

Komission Keniassa sijaitseva lähetystö on toistuvasti neuvonut ja neuvoo jatkossakin paikallisyhteisöä mahdollisuuksista rahoittaa yhteisökohtaisia hankkeita yhteisön kehitysrahasto-ohjelmasta (Community Development Trust Fund, CDTF), jota puolestaan rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta. Rahasto on onnistunut hyvin pyrkimyksissään auttaa paikallisyhteisöjä tyydyttämään eräät ensisijaiset tarpeensa (terveys, vesi, koulutus, tiestö, tulonhankinta jne.). Lisäksi lähetystö on helpottanut paikallisyhteisön ja CDTF:n välistä yhteydenpitoa ja luovuttanut sille paikallisen insinööri- ja suunnittelutoimiston laatiman ehdotuksen yhteisön alueella toteutettavaksi yhteisökohtaiseksi vesihankkeeksi.

Valitettavasti asianomainen paikallisyhteisö ei tähän päivään mennessä ole jättänyt hakemusta hankkeen rahoittamiseksi CDTF:stä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/716 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/716

---

(2004/C 84 E/0804)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0453/03

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(19. helmikuuta 2003)

Aihe:   Boris Shikhmuradov

Onko komissio tietoinen presidentti Nyazovin murhayrityksestä syytetyn turkmenistanilaisen oppositiojohtaja Boris Shikhmuradovin tapauksesta?

Turkmenistanin korkein edustuselin Halk Maslikhat on tuominnut Shikhmuradovin elinikäiseen vankeustuomioon, eli hän ei saanut oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä tuomioistuimessa.

Voisiko komissio ryhtyä toimiin, jotta Turkmenistanin viranomaiset kansainvälisten normien mukaisesti sallisivat syytetylle oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2003)

Boris Shikmuradovin tapaus on tunnettu komissiossa. Unioni on virallisissa yhteydenotoissaan ilmaissut huolensa tästä ja muista ihmisoikeuksien rikkomiseen liittyvistä tapauksista Turkmenistanissa presidentti Niyazoviin kohdistuneen murhayrityksen jälkeen 25. marraskuuta 2002.

Boris Shikmuradov toimi keskustelukumppanina komission kanssa silloin, kun hän oli maansa ulkoministeri. Hänen nauhoitettu tunnustuksensa ja oikeudenkäyntinsä, joka järjestettiin viisi päivää hänen pidätyksensä jälkeen, ja jossa hänelle ei ollut järjestetty asianmukaista puolustusta ja kansainvälistä apua, ei ole Turkmenistanin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestössä antamien sitoumusten mukainen. Komissio on samaa mieltä siitä, että Shikmuradovin oikeudenkäynti ei ollut oikeudenmukainen. Unioni on ilmaissut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön pysyvässä neuvostossa huolensa marraskuun 25. päivän 2002 jälkeisten tapahtumien tutkimusmenetelmistä. Komissio on tietoinen Turkmenistanin kanssa tehdyn kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisen vuoropuhelun puutteesta, mutta se aikoo jatkaa tämän ja muiden ihmisoikeusasioiden painostamista diplomaattikanavien kautta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/717 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/717

---

(2004/C 84 E/0805)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0562/03

esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle

(27. helmikuuta 2003)

Aihe:   Toimittajien pidätys Gibraltarilla

Kuten komissio tietää, joukko öljysäiliöalus Vemamagnaa vastustaneiden Greenpeacen ympäristöaktivistien mielenosoituksesta raportoimaan tulleita toimittajia pidätettiin Gibraltarilla 20. tammikuuta 2003.

Eräiden Gibraltarin toimittajajärjestön jäsenten mukaan Gibraltarin poliisin toiminta oli väkivaltaista ja perustui mielivaltaan. Joitakin paikalla olleita toimittajia pidätettiin, ja heitä pidettiin vangittuina poliisiasemalla yhdeksän tunnin ajan, minkä jälkeen heidät vapautettiin ilman syytteitä.

Kyseisen toimittajajärjestön mukaan poliisin toiminta on vastoin sananvapautta, kansalaisten oikeutta ilmaista, julkistaa ja vastaanottaa mielipiteitä ja muita viestejä kenenkään ennakolta estämättä.

Voiko komissio pyytää Gibraltarin viranomaisilta selvitystä siitä, millä perusteella Gibraltarin poliisi (Royal Police Gibraltar) pidätti kyseiset toimittajat?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(27. maaliskuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Emilio Menéndez del Vallen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0201/03 (1).

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 13.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/717 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/717

---

(2004/C 84 E/0806)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0587/03

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(28. helmikuuta 2003)

Aihe:   Balkanin sokeri

Voiko komissio määritellä käsitteen ”yhteisöön suuntautuva vienti lisääntyy huomattavasti ja ylittää kyseisten maiden tavanomaisen vientikapasiteetin”, johon asetuksen (EY) N:o 2007/2000 (1) 12 artiklassa viitataan ja jonka perusteella Euroopan komissio voi mahdollisesti keskeyttää asetuksessa säädettyjen säännösten soveltamisen?

Katsooko komissio, että sokerin nykyinen tuonti (205 000 tonnia tammikuusta marraskuuhun vuonna 2002) on ”tavanomaisella” tasolla, kun tuonti oli 70123 tonnia vuonna 2001 ja 613 tonnia vuonna 2000?

OLAF (Euroopan petostentorjuntavirasto) julkaisi jokin aika sitten tutkimuksen, joka koskee sokerin tuontia Jugoslavian liittotasavallasta. Sen perusteella komission odotetaan ehdottavan 18. syyskuuta 2000 annetun Balkan-asetuksen (EY) N:o 2007/2000 (12 artikla) soveltamisen väliaikaista keskeyttämistä. Väliaikainen keskeyttäminen voi kuitenkin olla voimassa vain kolme kuukautta.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän kolmen kuukauden viivytyksen jälkeen? Aikooko komissio varmistaa, että Serbia mainitun ajan kuluessa löytää tehokkaan tavan todistaa, mistä Euroopan unioniin tuotava sokeri on peräisin?

EU:n ja Jugoslavian liittotasavallan (joka on nykyiseltä nimeltään Serbia ja Montenegro) on määrä valmistella assosiointisopimusta lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon Jugoslavian liittotasavallan ongelmat alkuperän todistamisessa ja maan aikomus liittyä EU:hun, onko komissio harkinnut mahdollisuutta järjestää viiden viimeisen vuoden sokerituontiin perustuvat rajoitetut tuontikiintiöt, joita mahdollisesti korotetaan siinä tapauksessa, että Serbian oma tuotanto kasvaa?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2003)

Neuvosto antoi 18 päivänä syyskuuta 2000 asetuksen (EY) N:o 2007/2000 poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille sekä asetuksen (EY) N:o 2820/98 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 1763/1999 ja (EY) N:o 6/2000 kumoamisesta. Asetus annettiin, jotta Länsi-Balkanin maille voitaisiin taata parhaat mahdollisuudet harjoittaa yhteisöön suuntautuvaa vientiä alueen taloudellisen kehityksen tukemiseksi. Tämä kehitys on poliittisen vakauden ja rauhan välttämätön edellytys ja sen vuoksi yksi unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin tukipilareista.

Mahdollisten toimenpiteiden osalta neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2007/2000, sellaisena kuin se on muutettuna 20. marraskuuta 2000 annetulla asetuksella (EY) N:o 2563/2000 (2), on kaksi suojasäännöstä: 12 artikla ja 4 artiklan 3 kohta.

Sokerin tuonti Länsi-Balkanilta on todellakin lisääntynyt merkittävästi. Komissio on tietoinen tuonnin lisääntymisestä ja valvoo tuontia tarkasti valvontaohjelmalla, jonka puitteissa jäsenvaltioiden tulliviranomaisten toimittavat asiasta viikoittaiset selvitykset. Lisäksi komissio on poistanut vientituen Länsi-Balkanille suuntautuvan sokerinviennin osalta vähentääkseen nykyisen kaupankäyntimallin kannustimia.

Komissio harkitsee kaikkiin toimenpiteisiin ryhtymistä, muun muassa tullietuuksien soveltamisen väliaikaista keskeyttämistä, varmistaakseen alkuperäsääntöjen asianmukaisen toimeenpanon Serbiasta ja Montenegrosta tapahtuvan sokerin tuonnin suhteen. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2000 mukaan komissio voi tiettyjen edellytysten vallitessa lykätä etuusjärjestelyjen soveltamista kokonaan tai osittain kolmella kuukaudella. Lykkäystä voidaan jatkaa uudella kolmen kuukauden jaksolla, ellei tilanne maassa ole olennaisesti parantunut.

Komissio pyrkii päivittäisessä yhteistyössä Serbian ja Montenegron kanssa parantamaan tullin toimintaa. Yhteisön tulli- ja veroasioissa avustava virasto (CAFAO) toimii hyvin aktiivisesti ja antaa viranomaisille neuvontaa koko maassa. Komissio edellyttää selkeästi Serbian ja Montenegron tekevän kaikkensa alkuperää koskevan luotettavan todistus- ja varmentamisjärjestelmän luomiseksi.

Vakautus- ja assosiaatiosopimusneuvotteluiden aloittaminen Serbian ja Montenegron kanssa edellyttää, että komissio antaa myönteisen arvioinnin (toteutuskelpoisuusarvioinnin) maan valmiudesta sopimusneuvotteluihin ja sopimuksen toteuttamiseen.

Komission kanta on, ettei kiintiön soveltaminen tullittomaan sokerin tuontiin Serbiasta ja Montenegrosta ratkaisisi tehokkaasti ongelmaa alkuperäsääntöjen asianmukaisesta täytäntöönpanosta.

Komissio harkitsisi kiintiöiden käyttöönottoa vain puolustuskeinona liiallisen tuonnin aiheuttaman vakavan markkinahäiriön uhatessa.

---

(1)  EYVL L 240, 23.9.2000, s. 1.

(2)  EYVL L 295, 23.11.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/719 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/719

---

(2004/C 84 E/0807)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1040/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(28. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Perugian kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat

Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä.

Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti.

Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja.

Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Perugian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen innovatiivisia maaseudun kehittämistoimia, joiden tarkoituksena on tuoda esiin kulttuuri- ja luonnonperintöä, luoda uusia työpaikkoja taloudellisia olosuhteita vahvistamalla ja parantaa maaseutuyhteisöjen organisatorisia mahdollisuuksia.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko Perugian kunta esittänyt Leader+-ohjelmaa koskevia hankkeita? |
| --- | --- |

1.

Onko Perugian kunta esittänyt Leader+-ohjelmaa koskevia hankkeita?

| 2. | Onko Perugian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? |
| --- | --- |

2.

Onko Perugian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin?

| 3. | Onko kyseiset varat käytetty? |
| --- | --- |

3.

Onko kyseiset varat käytetty?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/719 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/719

---

(2004/C 84 E/0808)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1046/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(28. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Ternin kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat

Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä.

Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti.

Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja.

Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Ternin kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen innovatiivisia maaseudun kehittämistoimia, joiden tarkoituksena on tuoda esiin kulttuuri- ja luonnonperintöä, luoda uusia työpaikkoja taloudellisia olosuhteita vahvistamalla ja parantaa maaseutuyhteisöjen organisatorisia mahdollisuuksia.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko Ternin kunta esittänyt Leader+-ohjelmaa koskevia hankkeita? |
| --- | --- |

1.

Onko Ternin kunta esittänyt Leader+-ohjelmaa koskevia hankkeita?

| 2. | Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? |
| --- | --- |

2.

Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin?

| 3. | Onko kyseiset varat käytetty? |
| --- | --- |

3.

Onko kyseiset varat käytetty?

Franz Fischienti komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-1040/03 ja E-1046/03

(15. toukokuuta 2003)

Parlamentin jäsenen kysymys koskee Perugian ja Ternin kuntien käyttämiä Leader+-ohjelmasta myönnettyjä varoja.

Parlamentin jäsen kysyy erityisesti sitä, ovatko Perugian ja Ternin kunnat esittäneet hankkeita Leader+-ohjelman puitteissa, ovatko ne saaneet rahoitusta kyseisiin hankkeisiin ja onko kyseiset varat käytetty.

Komission hallussa olevien asiakirjojen perusteella Perugian ja Ternin kunnat kuuluvat PIC Leader+ Umbria -ohjelmaan osallistuviin alueisiin. Komissio on hyväksynyt ohjelman 7. marraskuuta 2001 päätöksellä K(2001) 3489. Umbrian alue on valinnut äskettäin paikalliset toimintaryhmät, jotka osallistuvat Leader+-ohjelmaan. Perugian ja Ternin kunnat ovat siis tukikelpoisia paikallisten toimintaryhmien toimien puitteissa, mutta tällä hetkellä yhdellekään hankkeelle ei ole vielä myönnetty rahoitusta.

On syytä tarkentaa, että komissio ei päätä yksittäisistä hankkeista eikä paikallisten toimintaryhmien valinnasta. Komissio päättää osallistumisestaan ohjelmaan, joka sisältää ryhmien valintaperusteet Leader-ohjelman lähestymistavan menettelyjen perusteella. Ryhmien lopullisen valinnan suorittaa jäsenvaltio tai toimivaltainen alueellinen viranomainen, kun taas paikalliset toimintaryhmät valitsevat yhteisrahoitettavat hankkeet ohjelmassa ilmoitettujen olosuhteiden vallitessa.

Tämän vuoksi ohjelman hallinnosta vastaava Umbrian alueen viranomainen ”Assessorato all'Agricoltura” voisi toimittaa yksityiskohtaisia tietoja eri tuensaajista ja alueella, erityisesti Perugian ja Ternin kunnissa, suunniteltujen tarjouspyyntöjen eri määräajoista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/720 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/720

---

(2004/C 84 E/0809)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1163/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(1. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Ternin kunnan käyttämät Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnetyt varat

Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä.

Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti.

Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja.

Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Ternin kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan tukemiseen sekä maaseudun kehittämiseen.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko Ternin kunta esittänyt Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoon liittyviä hankkeita? |
| --- | --- |

1.

Onko Ternin kunta esittänyt Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoon liittyviä hankkeita?

| 2. | Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? |
| --- | --- |

2.

Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin?

| 3. | Onko kyseiset varat käytetty? |
| --- | --- |

3.

Onko kyseiset varat käytetty?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(24. huhtikuuta 2003)

Parlamentin jäsenen kysymys koskee Ternin kunnan käyttämiä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnettyjä varoja.

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosasto osallistuu Leader+-ohjelman yhteisrahoitukseen Umbrian alueella. Aihetta käsitellään vastauksessa Roberta Angelillin kirjalliseen kysymykseen nro 1046/03 (1).

EMOTR:n tukiosasto osallistuu sitä vastoin Umbrian alueen maaseudun kehittämissuunnitelman yhteisrahoitukseen vuosina 2000—2006. Komissio on hyväksynyt yhteisrahoituksen 20. heinäkuuta 2000 päätöksellä K(2000) 2158.

Tässä yhteydessä on korostettava, että yhteisön tasolla yhteisrahoitettujen tukien täytäntöönpano kuuluu edellä mainitun ohjelman puitteissa Italian kansallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan. Komissio huolehtii ohjelman seurannasta ja valvonnasta, mutta ei vastaa eri toimenpiteiden käytännön hallinnosta. Asetusten (EY) N:o 1257/1999 (2) ja (EY) N:o 445/2002 (3) mukaisesti toimitettujen vuosittaisten kertomusten perusteella ei ole mahdollista selvittää seurannan puitteissa, onko Ternin kunta esittänyt hankkeita EMOTR:n tukiosaston rahoitusta varten.

Tämän vuoksi ohjelman hallinnosta vastaava Umbrian alueen viranomainen ”Assessorato all'Agricoltura” voisi toimittaa yksityiskohtaisia tietoja eri tuensaajista ja alueella, erityisesti Ternin kunnassa, suunniteltujen tarjouspyyntöjen eri määräajoista.

---

(1)  Katso sivu 719.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta, EYVL L 160, 26.6.1999.

(3)  Komission asetus (EY) N:o 445/2002, annettu 26 päivänä helmikuuta 2002, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EYVL L 74, 15.3.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/721 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/721

---

(2004/C 84 E/0810)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1396/03

esittäjä(t): Margie Sudre (PPE-DE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Alennetun alv:n yhtenäinen soveltaminen ravintola-alalla

Euroopan parlamentti on 14. toukokuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa pyytänyt ”komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka mahdollistavat ravintolatoiminnan ja mahdollisesti muiden tämän toimen kannalta soveltamiskelvottomien matkailupalvelujen sisällyttämisen niitä toiminta-aloja koskevaan luetteloon, jotka voivat hyötyä pysyvästi alennetun alv:n soveltamisesta, jotta näillä aloilla luotaisiin työllisyyttä, ammatteja uudenaikaistettaisiin ja saatettaisiin eurooppalainen matkailu parempaan asemaan kansainväliseen kilpailuun nähden”.

Alennetun alv:n soveltaminen ravintola-alalla ja muissa matkailupalveluissa auttaisi nopeasti hyödyntämään matkailualan työvoimapotentiaalia. Samalla alennettu alv olisi merkittävä valtti Euroopan matkailualalle ja talouselämälle yleensä.

Komissio aikoo tämän vuoden työohjelman mukaan julkistaa kesäkuussa 2003 direktiiviehdotuksen alennetun alv:n rakenteesta. Tarkoitus on tutkia uudelleen asiaan liittyvät säännökset yksinkertaisemman ja yhtenäisemmän järjestelmän luomiseksi koko yhteisöön.

Voiko komissio vahvistaa kyseisen direktiiviehdotuksen julkistamisajankohdan?

Voiko komissio ilmoittaa, vastaako ehdotuksessa kaavailtu yhteisön alv-säännöstön yksinkertaistaminen ja yhdenmukaisempi soveltaminen Euroopan parlamentin (ja erityisesti Ranskan) odotuksia, jotka koskevat alennetun alv:n käyttöönottoa matkailualan, etenkin hotelli- ja ravintola-alan palveluissa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 2003)

Kuten komissio jo ilmoitti uudesta arvonlisäverostrategiasta antamassaan tiedonannossa (1) ja totesi alennetuista arvonlisäverokannoista lokakuussa 2001 antamassaan kertomuksessa (2), se aikoo suorittaa arvonlisäverojärjestelmän kokonaistarkistuksen vuoden 2003 alkupuoliskolla. Tässä yhteydessä tarkastellaan ravintola-alaa ja muilta aloilta tulleita pyyntöjä, jotka koskevat verokannan alentamista. Monet toimialathan ovat ravintola-alan lisäksi usein ilmaisseet kiinnostuksensa verokannustimia kohtaan.

Komissio arvioi tällä hetkellä erityisesti jäsenvaltioiden kertomusten perusteella kokemuksia alennettujen verokantojen soveltamisesta hyvin työvoimavaltaisiin palveluihin. Kokeiluun osallistuneiden jäsenvaltioiden arvioinnit eivät ole pystyneet selvästi osoittamaan, että palvelujen alhaisella arvonlisäverolla ja työpaikkojen määrän lisääntymisellä tai harmaan talouden vähenemisellä olisi yhteyttä toisiinsa.

Komissio vahvistaa, että se aikoo esitellä vuoden 2003 puolivälissä direktiiviehdotuksen, jossa esitetään alennettujen verokantojen kokonaistarkistusta ja arvonlisäveron yksinkertaistamisen sekä yhdenmukaisemman soveltamisen jatkamista. Ehdotuksen tavoitteena on erityisesti parantaa sisämarkkinoiden toimivuutta järkiperäistämällä alennettujen arvonlisäverokantojen soveltamista jäsenvaltioissa. Tarkoituksena on välttää mahdollinen kilpailun vääristyminen antamalla jäsenvaltioille yhtäläiset mahdollisuudet soveltaa alennettuja verokantoja.

Tällä hetkellä päätöstä suoritettavasta tarkistuksesta ei ole tehty. Komissio haluaisi kuitenkin kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että hotelliala on jo nyt niiden tavaroiden ja palveluiden luettelossa, joihin voidaan soveltaa alennettua verokantaa (liite H luokka 11). Sitä vastoin ravintolapalveluihin alennettua verokantaa voidaan soveltaa vain kahdeksassa jäsenvaltiossa niille myönnettyjen jäsenvaltiokohtaisten poikkeusten perusteella.

---

(1)  KOM(2000) 348 lopullinen.

(2)  KOM(2001) 599 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/722 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/722

---

(2004/C 84 E/0811)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1398/03

esittäjä(t): Arie Oostlander (PPE-DE) komissiolle

(11. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Kahdesti viikossa ilmestyvän ”Europa van Morgen” -tiedotuslehden ilmestyminen

Komission Alankomaiden edustuston kahdesti viikossa julkaisema tiedotuslehti ”Europa van Morgen” ei ole ilmestynyt enää vuoden 2003 helmikuun lopun jälkeen. Saamieni tietojen mukaan syynä tähän on hallinnollinen virhe. Lukijat pitävät lehteä kuitenkin suuressa arvossa sen helpon luettavuuden takia ja koska se on oiva lähtökohta laajemmillekin tietohauille. Pitäen mielessä myös Euroopan parlamentin tulevat vaalit pyydän komissiota mahdollistamaan tämän lehden ilmestymisen jatkumisen turvautumalla lyhyen aikavälin tilapäisratkaisuun, kunnes uusi tarjouskilpailu on järjestetty.

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(21. toukokuuta 2003)

Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen ”Europa van Morgen” -tiedotuslehteä koskeneista myönteisistä kommenteistaan.

Komission velvollisuus on jatkuvasti mukauttaa tiedotusmateriaaliaan lukijoiden kehittyviin tarpeisiin. Painetun tiedotuslehden julkaiseminen on kallista. Komission on siksi säännöllisesti arvioitava lehden sisältöä ja esitystapaa verrattuna muihin viestintämuotoihin. Vain näin voidaan varmistaa, että veronmaksajien rahat käytetään järkevän taloushallinnon periaatteiden mukaan.

Komissio varmistaa, että sen Alankomaiden edustusto jakaa tietoa eri kohderyhmille tarkoituksenmukai-simmassa muodossa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/723 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/723

---

(2004/C 84 E/0812)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1437/03

esittäjä(t): Armin Laschet (PPE-DE) komissiolle

(15. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Palestiinan itsehallintoviranomaiselle maksettava 10 miljoonan euron suuruinen kuukausittainen suora talousarviotuki

Pitääkö paikkansa, että Euroopan komissio on vuoden 2002 lopusta lähtien lopettanut kuukausittaisen 10 miljoonan euron suuruisen suoran talousarviotuen maksamisen Palestiinan itsehallintoviranomaiselle?

Onko tässä suoran talousarviotuen maksamisen lopettamisessa kyse tilapäisestä toimesta vai onko komissio päättänyt lakkauttaa nämä kuukausittaiset maksut lopullisesti?

Mitkä syyt ovat saaneet komission lopettamaan Palestiinan itsehallintoviranomaiselle maksettavan kuukausittaisen suoran talousarviotuen?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(27. toukokuuta 2003)

Unionin Palestiinan itsehallintoviranomaiselle maksaman talousarviotuen ensisijaisena tavoitteena on ollut lievittää Israelin hallituksen varainsiirtojen jäädyttämisestä aiheutuvia vaikutuksia ja edistää näin Palestiinan itsehallintoviranomaisen toimintaa sekä välttämättömien rauhan edellytysten palauttamista heti, kun nykyinen kriisi on päättynyt.

Unionin tuki on lyhyellä aikavälillä auttanut estämään palestiinalaisalueiden institutionaalisten rakenteiden romahtamisen. Unionin tuki on myös sidottu ehtoihin, jotka ovat edistäneet Palestiinan itsehallintoviranomaisen uudistamista erityisesti parantamalla Palestiinan itsehallintoviranomaisen julkisen rahoituksen vakautta ja avoimuutta.

Kansainvälinen yhteisö on täysin tunnustanut unionin tuen merkityksen Palestiinan itsehallintoviranomaiselle esimerkiksi Lontoossa 18. ja 19. helmikuuta 2003 pidetyssä kansainvälisten rahoittajien tilapäisen yhdyskomitean kokouksessa (osallistujina muiden muassa Euroopan unioni, Yhdysvallat, Norja ja Maailmanpankki).

Vaikka kriisin taloudelliset vaikutukset edelleen rasittavat Palestiinan itsehallintoviranomaisen varoja, Israelin hallitus on nyt jälleen aloittanut säännölliset varainsiirrot. Tähän mennessä Israelin hallitus on suorittanut ajalta lokakuusta 2002 tammikuuhun 2003 säännölliset kuukausimaksut, jotka on maksettu ajalla joulukuusta 2002 maaliskuuhun 2003. Lisäksi Israelin hallitus on aloittanut uudelleen joulukuusta 2002 erääntyneiden viivästyneiden maksujen suoritukset. Maaliskuuhun 2003 mennessä Palestiinan itsehallintoviranomaiselle on siirretty kaikkiaan 295 miljoonaa euroa.

Tästä syystä unioni on kyennyt suuntaamaan uudelleen Palestiinan itsehallintoviranomaiselle myönnetyn tuen. Näin ollen nykyinen talousarviotukiohjelma korvataan muunlaisilla tukimuodoilla, kuten komissio on ilmoittanut 30. huhtikuuta 2003.

Jos Israel jäädyttää varainsiirrot, päätös paluusta suoraan talousarviotukeen voi olla tarpeen arvioida Palestiinan itsehallintoviranomaisen rahoitusnäkymien perusteella.

Lopulliset kuukausittaiset talousarviotukierät marraskuulta ja joulukuulta 2002 suoritetaan Palestiinan itsehallintoviranomaiselle lähiviikkoina.

Yhteenvedon komission tähänastisesta talousarviotuesta Palestiinan itsehallintoviranomaiselle sisältävä raportti toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/724 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/724

---

(2004/C 84 E/0813)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(29. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Euratom/sähkömarkkinoiden vääristymät

| 1. | Neuvoston yhteisessä kannassa tarkistettuun direktiiviin sähkömarkkinoista todetaan, että tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen on yksi Euroopan unionin sähkömarkkinoiden puutteista. Euratom-lainajärjestelmää käytetään vain ydinvoimahankkeisiin. Miksi tätä ei pidetä markkinoiden vääristymänä? |
| --- | --- |

1.

Neuvoston yhteisessä kannassa tarkistettuun direktiiviin sähkömarkkinoista todetaan, että tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen on yksi Euroopan unionin sähkömarkkinoiden puutteista. Euratom-lainajärjestelmää käytetään vain ydinvoimahankkeisiin. Miksi tätä ei pidetä markkinoiden vääristymänä?

| 2. | Voidaanko lainoja missään olosuhteissa myöntää muihin kuin ydinvoimahankkeisiin? |
| --- | --- |

2.

Voidaanko lainoja missään olosuhteissa myöntää muihin kuin ydinvoimahankkeisiin?

| 3. | Täytyykö Euratom-lainojen tai PHARE- tai TACIS-ohjelmien avustusten noudattaa direktiiveissä 1992/50/ETY (1), 1993/36/ETY (2) ja 1993/37/ETY (3) esitettyjä julkisia hankintoja koskevia periaatteita? |
| --- | --- |

3.

Täytyykö Euratom-lainojen tai PHARE- tai TACIS-ohjelmien avustusten noudattaa direktiiveissä 1992/50/ETY (1), 1993/36/ETY (2) ja 1993/37/ETY (3) esitettyjä julkisia hankintoja koskevia periaatteita?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2003)

| 1. | Vaikka Euratom-lainajärjestely on kohdennettu järjestely, se ei vääristä markkinoita, sillä kilpailijoille on tarjolla muita järjestelyjä. Jäsenvaltioissa niitä tarjoavat Euroopan investointipankki ja liikepankit. Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa mm. Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki rahoittavat muita energialähteitä. Myönnettyjen Euratom-lainojen korko on komissiolle tarjolla oleva markkinakorko. |
| --- | --- |

1.

Vaikka Euratom-lainajärjestely on kohdennettu järjestely, se ei vääristä markkinoita, sillä kilpailijoille on tarjolla muita järjestelyjä. Jäsenvaltioissa niitä tarjoavat Euroopan investointipankki ja liikepankit. Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa mm. Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki rahoittavat muita energialähteitä. Myönnettyjen Euratom-lainojen korko on komissiolle tarjolla oleva markkinakorko.

| 2. | Järjestelyn oikeusperusta on Euratomin perustamissopimus, jonka mukaan Euratom-lainoja voidaan myöntää ainoastaan ydinenergiahankkeille. |
| --- | --- |

2.

Järjestelyn oikeusperusta on Euratomin perustamissopimus, jonka mukaan Euratom-lainoja voidaan myöntää ainoastaan ydinenergiahankkeille.

| 3. | Edellä mainittuja direktiivejä sovelletaan jäsenvaltioissa lainaa saaviin hankkeisiin siltä osin kuin niitä toteuttavat kyseisten direktiivien soveltamisalaan kuuluvat hankintaviranomaiset. Muut toimijat saattavat kuulua vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY soveltamisalaan. Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa noudatetaan vastaavia kansallisia lakeja. Kaikkien Phare- ja Tacis-ohjelmasta unionin ulkopuolisille maille myönnettävien avustusten on oltava sovellettavissa yhteisön direktiiveissä vahvistettujen julkisia hankintoja koskevien periaatteiden mukaisia. Sen sijaan direktiiveissä vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan vain jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.

Edellä mainittuja direktiivejä sovelletaan jäsenvaltioissa lainaa saaviin hankkeisiin siltä osin kuin niitä toteuttavat kyseisten direktiivien soveltamisalaan kuuluvat hankintaviranomaiset. Muut toimijat saattavat kuulua vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY soveltamisalaan. Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa noudatetaan vastaavia kansallisia lakeja. Kaikkien Phare- ja Tacis-ohjelmasta unionin ulkopuolisille maille myönnettävien avustusten on oltava sovellettavissa yhteisön direktiiveissä vahvistettujen julkisia hankintoja koskevien periaatteiden mukaisia. Sen sijaan direktiiveissä vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan vain jäsenvaltioissa.

---

(1)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.

(2)  EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1.

(3)  EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/724 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/724

---

(2004/C 84 E/0814)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1500/03

esittäjä(t): Florence Kuntz (EDD) komissiolle

(5. toukokuuta 2003)

Aihe:   Irakin arkeologisen perinnön suojeleminen

Mesopotamiaan 20. maaliskuuta 2003 alkaen kylvetyt pommit ja Bagdadin arkeologisen museon hävitys ja ryöstely muistuttavat meitä siitä, että Irakin arkeologinen perintö on ollut uhattuna vuodesta 1991 saakka.

Sen lisäksi, että arkeologisia alueita tuhoutui Persianlahden sodassa, niitä on ryöstelty, ulkomaiset arkeologiryhmät ovat lähteneet Irakista, kaivaukset on hylätty ja varastettuja esineitä salakuljetetaan länsimaihin.

Yhdysvaltain kolme viikkoa kestänyt sotaretki johti Irakin hallinnon romahtamiseen. Koska valtiota ei enää ole, on päätettävä, kuka suojelee nyt Irakin seitsemää kansallismuseota ja arviolta 10 000 arkeologista aluetta.

Miten Euroopan unioni aikoo ilmaista tukensa Irakin kansalle ja auttaa irakilaisia suojelemaan ainutlaatuista kulttuuriperintöään?

Miten Euroopan unioni aikoo saada jäsenvaltiot aktivoitumaan varastettujen esineiden salakauppaa vastaan?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/725 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/725

---

(2004/C 84 E/0815)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1509/03

esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle

(28. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Irakin kulttuuri- ja taide-esineiden ryöstely — Euroopan unionin rooli

Bagdadin kansallisen arkeologisen museon ja muiden irakilaisten museoiden ryöstely sekä maan kirjastojen ja historiallisten arkistojen ryöstely ja tuhoaminen, johon ovat syyllistyneet ilkivallantekijät mutta myös ennen kaikkea ammattivarkaat, jotka ovat selvästikin saaneet toimeksiantoja länsimaisilta antiikkialan toimijoilta, alkoivat Bagdadissa huhtikuun 10. päivän vastaisena yönä. Lyhyen tauon jälkeen ryöstely alkoi jälleen laajamittaisena 14. ja 15. huhtikuuta 2003 Irakin muissa kaupungeissa ja arkeologisilla alueilla.

Kuten brittiläisessä päivälehdessä Daily Telegraphissa kirjoitettiin 20. huhtikuuta 2003, monia varastetuista taide-esineistä (arviolta 170 000 jo yksistään Bagdadissa) kaupitellaan jo useilla Internet-sivuilla. Kyseessä on koko ihmiskunnan kannalta valtava tragedia, joka on johtavan yhdysvaltalaisen arkeologin Paul Zimanskyn mukaan verrattavissa Aleksandrian kirjaston paloon.

| 1. | Aikooko komissio tuomita edellä mainitut tapahtumat, jotka osoittavat Irakissa olevien liittouman joukkojen rikkoneen räikeästi vuonna 1954 tehdyn, kulttuuriomaisuuden suojelua aseellisissa konflikteissa koskevan Haagin yleissopimuksen pöytäkirjaa sekä vuonna 1970 tehtyä yleissopimusta, joka koskee kulttuuriomaisuuden laittoman maahantuonnin, viennin siirtämisen ja hallussapidon kieltämistä ja ehkäisemistä? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio tuomita edellä mainitut tapahtumat, jotka osoittavat Irakissa olevien liittouman joukkojen rikkoneen räikeästi vuonna 1954 tehdyn, kulttuuriomaisuuden suojelua aseellisissa konflikteissa koskevan Haagin yleissopimuksen pöytäkirjaa sekä vuonna 1970 tehtyä yleissopimusta, joka koskee kulttuuriomaisuuden laittoman maahantuonnin, viennin siirtämisen ja hallussapidon kieltämistä ja ehkäisemistä?

| 2. | Mitä konkreettista tukea komissio aikoo antaa Unescoin pääjohtajan, tohtori Koichiro Matsuran 17. huhtikuuta 2003 kansainväliselle yhteisölle, YK:n turvallisuusneuvostolle ja Irakin naapurimaiden hallituksille esittämälle vetoomukselle, jotta kaikki valtiot hyväksyisivät tarvittavia oikeudellisia ja hallinnollisia toimenpiteitä kaikkien Irakista peräisin olevien kulttuuriesineiden, arkeologisten esineiden ja kirjojen tuonnin, salakuljettamisen tai kuljettamisen estämiseksi niiden maaperällä ja määräisivät varastettujen taide-esineiden takavarikoinnista ja palauttamisesta Irakille esimerkiksi yksittäisten valtioiden lainsäädäntöön sisältyvien rikosoikeudellisten seuraamusten avulla? |
| --- | --- |

2.

Mitä konkreettista tukea komissio aikoo antaa Unescoin pääjohtajan, tohtori Koichiro Matsuran 17. huhtikuuta 2003 kansainväliselle yhteisölle, YK:n turvallisuusneuvostolle ja Irakin naapurimaiden hallituksille esittämälle vetoomukselle, jotta kaikki valtiot hyväksyisivät tarvittavia oikeudellisia ja hallinnollisia toimenpiteitä kaikkien Irakista peräisin olevien kulttuuriesineiden, arkeologisten esineiden ja kirjojen tuonnin, salakuljettamisen tai kuljettamisen estämiseksi niiden maaperällä ja määräisivät varastettujen taide-esineiden takavarikoinnista ja palauttamisesta Irakille esimerkiksi yksittäisten valtioiden lainsäädäntöön sisältyvien rikosoikeudellisten seuraamusten avulla?

| 3. | Aikooko komissio kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioita kieltämään vähintään viiden vuoden ajaksi kaikkien muinaisen Mesopotamian alueelta peräisin olevien taide-esineiden kaupan? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioita kieltämään vähintään viiden vuoden ajaksi kaikkien muinaisen Mesopotamian alueelta peräisin olevien taide-esineiden kaupan?

| 4. | Aikovatko komission puheenjohtaja Romano Prodi sekä komission jäsenet Pascal Lamy, Christopher Patten, António Vitorino ja Frits Bolkestein esitellä kukin omalla toimialallaan Euroopan parlamentille 12.—15. toukokuuta 2003 pidettävässä täysistunnossa edellä mainitun hävityksen estämiseen tähtääviä toimia? |
| --- | --- |

4.

Aikovatko komission puheenjohtaja Romano Prodi sekä komission jäsenet Pascal Lamy, Christopher Patten, António Vitorino ja Frits Bolkestein esitellä kukin omalla toimialallaan Euroopan parlamentille 12.—15. toukokuuta 2003 pidettävässä täysistunnossa edellä mainitun hävityksen estämiseen tähtääviä toimia?

Christopher Pattenin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-1500/03 ja P-1509/03

(27. toukokuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Lucio Maniscon esittämään suulliseen kysymykseen H-0264/03 ja Myrsini Zorban esittämään suulliseen kysymykseen H-0274/03 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla toukokuu 2003 (1).

---

(1)  Kirjallinen vastaus 13.5.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/726 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/726

---

(2004/C 84 E/0816)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1510/03

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(28. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Palestiinalaishallinnolle myönnettävä suora rahoitustuki

Komissio on kesäkuusta 2001 saakka tukenut taloudellisesti palestiinalaishallintoa arviolta kymmenellä miljoonalla eurolla kuukaudessa suorina maksuina. Voiko komissio ilmoittaa, onko kyseiset maksut keskeytetty, ja jos on, niin milloin, missä olosuhteissa ja minkälaisin perustein?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(3. kesäkuuta 2003)

Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut parlamentin jäsenen Lascheťn esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1437/03. (1)

---

(1)  Katso sivu 723.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/726 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/726

---

(2004/C 84 E/0817)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1525/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(6. toukokuuta 2003)

Aihe:   Taideaarteiden muuttuminen yksityisomaisuudeksi sen seurauksena, että niitä varastetaan runsaasti museoista ja kansainvälisen taidekaupan puutteellinen valvonta

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä, että museoissa esillä olleita tai säilytettäviä taideteoksia on viime vuosina varastettu yhä useammin? Tällaisia ovat esimerkiksi Alankomaissa tunnettujen taiteilijoiden maalaukset ja Irakissa tuhansia vuosia vanhat arkeologisissa kaivauksissa löytyneet esineet. |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä, että museoissa esillä olleita tai säilytettäviä taideteoksia on viime vuosina varastettu yhä useammin? Tällaisia ovat esimerkiksi Alankomaissa tunnettujen taiteilijoiden maalaukset ja Irakissa tuhansia vuosia vanhat arkeologisissa kaivauksissa löytyneet esineet.

| 2. | Onko varastetun taiteen rekisteröiminen, jolla estetään taide-esineiden avoin kauppa EU:n jäsenvaltioiden välillä, rajoitettu erityisiin hallintoelimiin, joita hoitavat esimerkiksi Artloss-järjestön jäsenet, mikä tarkoittaa, että käytännössä on usein epäselvää, mitkä myytävät taideteokset ovat varastettuja, vai onko Europolilla tai Interpolilla keskitetty rekisteröintijärjestelmä, jolla tällainen kauppa voidaan estää? |
| --- | --- |

2.

Onko varastetun taiteen rekisteröiminen, jolla estetään taide-esineiden avoin kauppa EU:n jäsenvaltioiden välillä, rajoitettu erityisiin hallintoelimiin, joita hoitavat esimerkiksi Artloss-järjestön jäsenet, mikä tarkoittaa, että käytännössä on usein epäselvää, mitkä myytävät taideteokset ovat varastettuja, vai onko Europolilla tai Interpolilla keskitetty rekisteröintijärjestelmä, jolla tällainen kauppa voidaan estää?

| 3. | Onko Alankomailla nyt poikkeuksellinen asema varastetun taiteen kaupassa niin, että käytännössä sen roolia kansainvälisenä taidekaupan keskuksena tuetaan riittämättömällä poliisivalvonnalla, joka vain rekisteröi, mutta ei tutki, ja siten, että ei noudateta kansainvälisiä sopimuksia ja siten, että varastettujen taideteosten ostajista tulee 21 vuoden kuluttua laillisia omistajia? |
| --- | --- |

3.

Onko Alankomailla nyt poikkeuksellinen asema varastetun taiteen kaupassa niin, että käytännössä sen roolia kansainvälisenä taidekaupan keskuksena tuetaan riittämättömällä poliisivalvonnalla, joka vain rekisteröi, mutta ei tutki, ja siten, että ei noudateta kansainvälisiä sopimuksia ja siten, että varastettujen taideteosten ostajista tulee 21 vuoden kuluttua laillisia omistajia?

| 4. | Pelkääkö komissiokin sitä, että yleisöä varten julkisilla varoilla kerätyn taiteen laitonta yksityistymistä ei voida estää avoimien rajojen Euroopassa ilman voimakkaita valvontaan, rikostutkintaan ja rankaisemiseen liittyviä vastatoimenpiteitä? |
| --- | --- |

4.

Pelkääkö komissiokin sitä, että yleisöä varten julkisilla varoilla kerätyn taiteen laitonta yksityistymistä ei voida estää avoimien rajojen Euroopassa ilman voimakkaita valvontaan, rikostutkintaan ja rankaisemiseen liittyviä vastatoimenpiteitä?

| 5. | Katsooko komissio, että tarvitaan lisätoimenpiteitä varastetun taiteen kaupan estämiseksi tai ainakin mahdollisimman tehokkaaksi vähentämiseksi? Mitä toimenpiteitä komissiolta voidaan odottaa lähitulevaisuudessa tällä alalla? |
| --- | --- |

5.

Katsooko komissio, että tarvitaan lisätoimenpiteitä varastetun taiteen kaupan estämiseksi tai ainakin mahdollisimman tehokkaaksi vähentämiseksi? Mitä toimenpiteitä komissiolta voidaan odottaa lähitulevaisuudessa tällä alalla?

Lähde: Alankomaiden TV 3, ohjelma ”Zembla”, 17. huhtikuuta 2002.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. heinäkuuta 2003)

Komissio on hyvin huolissaan kulttuuriesineiden varkauksien ja salakuljetuksen mittavuudesta. Erityisen pahoillaan se on Irakin kulttuuriperinnön viimeaikaisesta ryöstelystä. Irakista peräisin olevien kulttuuriesineiden osalta harkitaan erityistoimenpiteitä turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1483 täytäntöönpanon osana.

Europolin asettama työryhmä pohtii parhaillaan mahdollisuutta luoda Eurooppaan keskustietokanta tai tietokantaverkosto varastetuista kulttuuriesineistä. On myös tarkkaan harkittava mahdollisuutta sisällyttää taideteokset tulevaan SIS II -järjestelmään (toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä). Interpolin ylläpitämästä tietokannasta löytyy lisätietoja sen sivustolta: (www.interpol.com).

Komissio ei tällä hetkellä pysty ottamaan kantaa Alankomaiden poliisitoimintaan ja lakeihin muihin jäsenvaltioihin verrattuna.

Komissio ymmärtää hyvin tarpeen ottaa käyttöön toimenpiteitä kulttuuriesineiden suojelemiseksi. Kulttuuriesineiden viennistä annetun asetuksen (ETY) N:o 3911/92 (1) mukaisesti kulttuuriesineiden vienti yhteisön tullialueen ulkopuolelle edellyttää vientiluvan esittämistä. Lisäksi jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annetussa direktiivissä 93/7/ETY (2) säädetään jäsenvaltioiden yhteistyömekanismeista ja menettelystä kansallisaarteiden palauttamiseksi, jos ne on viety laittomasti jäsenvaltion alueelta.

Komissio on viime aikoina tehostanut pyrkimyksiä parantaa toimenpiteitä, joilla torjutaan kulttuuriesineiden salakuljetusta. Komissio järjesti järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsitelleen eurooppalaisen foorumin yhteydessä Brysselissä 9. joulukuuta 2002 toisen seminaarin kulttuuriesineiden salakuljetuksen ehkäisemisestä. Osanottajia oli yli sata, ja he edustivat useita eri tahoja: kulttuuriesineiden omistajia, instituutioita (ministeriöt, kansainväliset organisaatiot, komissio, Unesco, Unidroit, Europol, Interpol, jne.), poliisi- ja tulliviranomaisia, vakuutusyhtiöitä, keräilijöitä, taidekauppiaita ja heidän yhdistyksiään, välittäjiä ja yksityisiä järjestöjä. Yksi seminaarin suosituksista oli perustaa edellä mainittu Europolin työryhmä pohtimaan mahdollisuutta luoda Eurooppaan tietokanta tai nykyisten tietokantojen verkosto varastetuista kulttuuriesineistä. Kolmas seminaari aiotaan pitää myöhemmin tänä vuonna.

Asetuksella (ETY) N:o 3911/92 perustettu kulttuuriesineitä käsittelevä neuvoa-antava komitea esitti hiljattain toimivaltaisten viranomaisten väliselle hallintoyhteistyölle suuntaviivat, joiden tarkoituksena on auttaa kulttuuriesineiden suojelemisessa yhteisössä. Myös komissio harkitsee hanketta, jonka avulla voitaisiin kehittää verkkosivusto kulttuuriesineiden siirtoja koskevien tietojen vaihtamiseksi nopeasti. Lisäksi komissio avasi 4. kesäkuuta 2003 tarjouspyynnön kulttuuriesineiden jäljitettävyyttä koskevasta tutkimuksesta.

---

(1)  EYVL L 395, 31.12.1992. Sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2469/96 (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 9) ja asetuksella (EY) N:o 974/2001 (EYVL L 137, 19.5.2001).

(2)  EYVL L 74, 27.3.1993. Sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/100/EY (EYVL L 60, 1.3.1997) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/38/EY (EYVL L 187, 10.7.2001).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/727 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/727

---

(2004/C 84 E/0818)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/03

esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Komission neljännesvuosikatsaukset ja Small Business Europe: valtion rahoittamien kansallisten elinten osallistuminen komission tilaisuuksiin

Onko komissio tietoinen, että Small Business Europe -niminen organisaatio, joka on edustavinaan Ison-Britannian pienyrityksiä, onkin itse asiassa maan työväenpuolueen hallituksen perustama elin, jota rahoitetaan veronmaksajien rahoilla ja jolla ei ole mitään valtuuksia edustaa todellisia pienyrityksiä eikä sektoria yleensäkään? Voisiko komissio kertoa, kuinka monta Small Business Europen kaltaista valtion rahoittamaa kansallista elintä on kutsuttu osallistumaan eurooppalaisille pk-yrityksille ja niiden etujärjestöille tarkoitettuihin komission neljännesvuosittaisiin tiedotustilaisuuksiin ja miksi? Jos komissio kutsuu kansallisia organisaatioita, miksi se ei kutsu niitä brittiläisiä järjestöjä, jotka todellakin edustavat todellisia pienyrityksiä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(30. kesäkuuta 2003)

Yritystoiminnan pääosasto kutsuu yhteyksien edistämistä alan sidosryhmiin koskevan strategiansa mukaisesti useita eurooppalaisia ja kansallisia liike-elämän järjestöjä, joilla on asiaa koskevia laaja-alaisia tai alakohtaisia etunäkökohtia, tiedotustilaisuuksiin, seminaareihin ja konferensseihin. Järjestöjä rahoitetaan erilaisista lähteistä.

Viimeisimmässä suuressa konferenssissa (”Teollisuuden kilpailukyky laajentuneessa unionissa”, 21. tammikuuta 2003) oli edustettuina yli 200 tällaista liike-elämän järjestöä sekä osallistujia ammattiliitoista, ympäristön- ja kuluttajansuojelualan järjestöistä, hallituksista ja yrityksistä.

Yritystoiminnan pääosasto kutsuu myös useita kertoja vuodessa koolle voittoa tavoittelemattomista pysyvistä järjestöistä koostuvan ryhmän, joka edustaa yrityksiä, ammattiyhdistyksiä tai työnantajia ja jonka toiminta on laaja-alaista tai monialaista, tietyn taloudellisen sektorin toiminnan ylittävää. Suurimmalla osalla näistä järjestöistä on kansallisia jäsenorganisaatioita useissa Euroopan valtioissa, ja toisinaan myös nämä osallistuvat kokouksiin. Noin puolet mukaan kutsutuista järjestöistä edustaa joko kokonaan tai osittain pk-yrityksiä. Täydellinen luettelo järjestöistä on komission Coneccs-tietokannassa osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/civil_society/coneccs/index_en.htm). Kokouksen osanottajat löytyvät kohdasta ”consultation with business organisations (yritysjärjestöjen kuuleminen)”. Mukana on tällä hetkellä 26 organisaatiota, niiden joukossa Small Business Europe -niminen organisaatio.

Komissio on tietoinen siitä, että Small Business Europe -organisaatiota rahoittaa tällä hetkellä Small Business Service, Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriön alainen virasto. Small Business Europe tekee tiivistä yhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan pk-yrityksiä edustavien monialaisten organisaatioiden kanssa. Se esittää niiden näkemyksiä Euroopan tasolla ja komission käsityksen mukaan myös kuulee niitä säännöllisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/728 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/728

---

(2004/C 84 E/0819)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1983/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(16. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Keskikoulun perustaminen miehitetyssä Kyproksen osassa sijaitsevaan Rizokarpason kylään

Kyproksen miehitetyssä osassa sijaitsevassa Rizokarpason kylässä, jossa asuu enklaavissa kyproksen-kreikkalaisia perheitä, toimii kansakoulu, jossa tällä hetkellä on 23 oppilasta.

Koska Rizokarpasossa ei ole keskikoulua, näiden oppilaiden on kuitenkin koulun päätettyään siirryttävä perheineen asumaan Kyproksen vapaaseen osaan voidakseen jatkaa opintojaan.

Koska koulutusmahdollisuus on annettava kaikille kansalaisille ja kun otetaan huomioon, että Kypros on hyväksytty EU:n jäseneksi, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyproksenturkkilaisen yhteisön suuntaan, jonka edustajat ovat ilmoittaneet tutkivansa asiaa, ja komission edistämien toimien puitteissa, jotta helpotettaisiin keskikoulun perustamista miehitettyyn Rizokarpason kylään Kyproksessa?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/729 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/729

---

(2004/C 84 E/0820)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(18. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Rizokarpason kreikkalaisen keskikoulun toiminnan uudelleenkäynnistäminen

Rizokarpason kreikkalaisen keskikoulun toiminta keskeytyi turkkilaisten tunkeuduttua Kyprokseen vuonna 1974. Siitä lähtien enklaaviin jääneiden perheiden lasten, jotka käyvät loppuun alueen kansakoulun, on siirryttävä saaren ei-miehitetyille alueille, mikäli he haluavat jatkaa opintojaan keskikoulussa. Tämän tuloksena enklaaviin jääneiden perheiden on muutettava kodeistaan ja kyseisen alueen kreikkalaisväestö vähenee.

| 1. | Mitä komissio aikoo tehdä, jotta Rizokarpason keskikoulun toiminta käynnistettäisiin uudelleen, kun otetaan huomioon uudet toimet, joista se jokin aika sitten ilmoitti, kyproksenturkkilaisten ja EU:n lähentämiseksi ja myös näiden kahden yhteisön (kyproksenkreikkalaisten ja kyproksenturkkilaisten) uudelleenlähentämiseksi? |
| --- | --- |

1.

Mitä komissio aikoo tehdä, jotta Rizokarpason keskikoulun toiminta käynnistettäisiin uudelleen, kun otetaan huomioon uudet toimet, joista se jokin aika sitten ilmoitti, kyproksenturkkilaisten ja EU:n lähentämiseksi ja myös näiden kahden yhteisön (kyproksenkreikkalaisten ja kyproksenturkkilaisten) uudelleenlähentämiseksi?

| 2. | Kuinka komissio voisi myötävaikuttaa enklaavissa elävien lasten koulutusoikeuksien turvaamiseen, johon kyproksenturkkilainen osapuoli on muun muassa sitoutunut allekirjoittaessaan Wienissä käytyjen yhteisöjen välisten neuvottelujen kolmannen vaiheen sopimuksen? |
| --- | --- |

2.

Kuinka komissio voisi myötävaikuttaa enklaavissa elävien lasten koulutusoikeuksien turvaamiseen, johon kyproksenturkkilainen osapuoli on muun muassa sitoutunut allekirjoittaessaan Wienissä käytyjen yhteisöjen välisten neuvottelujen kolmannen vaiheen sopimuksen?

Günter Verheugenin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-1983/03 ja E-2033/03

(4. elokuuta 2003)

Jäsenvaltiot vastaavat yleensä itse koulutuspolitiikastaan. Komissiolla on asiassa hyvin vähän toimivaltaa.

Komissio on pannut merkille kummankin arvoisan parlamentin jäsenen huomiot, jotka koskivat Rizokarpason keskiasteen koulun avaamista uudelleen.

Rizokarpason lasten koulunkäyntimahdollisuuksien turvaamiseksi toteutettavien komission toimien suhteen komissio viittaa tiedonantoonsa Kyproksen pohjoisosan talouskehityksen edistämistavoista ja alueen lähentämisestä Euroopan unioniin (1). Komissio ehdottaa tiedonannossa useita toimenpiteitä pohjoisosan lähentämiseksi unioniin, muun muassa kouluja varten tarkoitettuihin yhteisön ohjelmiin kuten Comenius-ohjelmaan osallistumisen edistämistä. Se pyrkii yhteistyössä Kyproksen hallituksen kanssa löytämään tapoja näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten.

---

(1)  KOM(2003) 325 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/729 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/729

---

(2004/C 84 E/0821)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2376/03

esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Italiasta karkotetun ja Syyriassa teloitetun Al Sahrin tapaus

Syyriassa kuolemaan tuomittu ja vuodesta 1983 maanpaossa ollut Mohammed Al Sahri saapui Milanon Malpensan lentokentälle 23. marraskuuta 2002. Viisi päivää myöhemmin sovellettiin uutta Bossi-Fini-lakia ja hänet pakotettiin palaamaan Syyriaan. Italian pakolaisasioiden neuvoston puheenjohtaja Christopher Hein ilmoitti 9. heinäkuuta 2003, että Al Shari oli teloitettu Syyriassa 28. helmikuuta 2003. Italian maahanmuuttoviranomaiset esittivät uskomattomalta kuulostavan väitteen, että Al Sharille oli annettu mahdollisuus valita karkotuspaikakseen joko Jordania tai Syyria ja että tämä olisi valinnut Syyrian, jossa hänet siis aiemmin oli tuomittu kuolemaan.

Katsooko komissio, että tämän tapauksen yhteydessä Italian hallitus on rikkonut oman perustuslakinsa lisäksi myös perusoikeuskirjan 19 artiklaa sekä kaikkien poliittista turvapaikkaa ja kuolemantuomiolla uhattujen ulkomaalaisten karkotusta koskevien EU:n direktiivien henkeä ja kirjainta?

Mitä toimenpiteitä komissio aikoo soveltaa Italian viranomaisiin, jotka näin törkeästi rikkoivat ihmisoikeuksia ja Euroopan unionin oikeudellisia ja humanitäärisiä perusperiaatteita?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(4. syyskuuta 2003)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 19 artiklan 2 kohdan mukaan ”ketään ei saa palauttaa, karkottaa tai luovuttaa sellaiseen maahan, jossa häntä vakavasti uhkaa kuolemanrangaistus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai halventava rangaistus tai kohtelu”. Tämä kuuluu jäsenvaltioiden yhteisiin periaatteisiin, joita unionin on myös noudatettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Komissio muistuttaa 29. tammikuuta 2003 antamastaan vastauksesta Elena Paciottin esittämään kysymykseen P-3821/02 sekä Giuseppe Di Lello Finuolin kysymykseen P-3826/02 (1), jotka koskevat samaa tapausta. Lisäksi komissio huomauttaa, että tässä vaiheessa ei ole mahdollista tutkia, onko perusoikeuskirjan 19 artiklaa rikottu, koska yhteisöllä ei ole turvapaikkamenettelyjä ja kansainvälisen suojeluntarpeen määrittelyä koskevia määräyksiä eikä tällaisiin tilanteisiin liittyviä yhteisiä sääntöjä. Näitä asioita koskevat direktiivihankkeet ovat edelleenkin neuvoston tutkittavina.

Komissio muistuttaa myös, että asianosaiset voivat viedä asian Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi tuomioistuimen perussäännössä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti, jos he arvioivat, ettei Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräyksiä ole noudatettu.

---

(1)  Katso sivu 707.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/730 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/730

---

(2004/C 84 E/0822)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2748/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(15. syyskuuta 2003)

Aihe:   Rizokarpason kansakoulu

Aiemmassa kysymyksessäni (E-2033/03 (1)) pyysin Euroopan komissiota ryhtymään toimiin, jotta Kyproksen miehitetyn osan Rizokarpason keskikoulun toiminta käynnistettäisiin uudelleen myös osana kahden yhteisön (kyproksenkreikkalaisten ja kyproksenturkkilaisten) uudelleenlähentämistä. Valitettavasti keskikoulun toimintaa ei ole kuitenkaan käynnistetty uudelleen, ja Denktasin hallinto on ilmeisesti päättänyt sulkea myös alueella toimivan kansakoulun. Koska koulun kahden opettajan oli lähdettävä Rizokarpasosta kahden tunnin sisällä, toistaiseksi ei ole tehty päätöstä kahden uuden opettajan lähettämisestä, vaikka heidän oli määrä aloittaa toimessaan 1. syyskuuta opetusministeriön päätöksen mukaisesti.

Tällainen toiminta tukahduttaa vääjäämättä enklaavissa asuvien henkilöiden koulutus- ja sivistysmahdollisuudet. Koulu, jossa ei ole opettajia, suljetaan. Lapset joutuvat joko jäämään kotikyliinsä ilman mahdollisuutta nauttia koulutuksen perusoikeudesta tai jättämään kotinsa ja lähtemään pakolaisiksi.

Samoihin aikoihin kyproksenturkkilainen hallinto ilmoitti poliisiviranomaisten välityksellä, että pyhiinvaeltajien pääsy Rizokarpason Agios Sinesiosin kirkkoon kielletään. Tässä ja muissa kirkoissa on vieraillut runsaasti pyhiinvaeltajia liikkumisrajoitusten osittaisen poistamisen jälkeen.

Onko komissio tietoinen näistä Rizokarpason kansakoulua koskevista uusimmista tapahtumista? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä Denktasin hallinnon samoin kuin Turkin hallituksen suhteen kumppanuussopimukseen sisältyvien velvollisuuksien mukaisesti ja osana Turkin liittymisvalmisteluja, jotta vältetään Kyproksen miehitetyn osan enklaavissa elävien kyproksenkreikkalaisten perheiden erityisen huonot tulevaisuudennäkymät?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(29. lokakuuta 2003)

Komissio on täysin tietoinen koulun tilanteesta Rizokarpasson kyproksenkreikkalaisella erillisalueella. Komissio on vastannut hiljattain useisiin arvoisien parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin (2) ja kirjeisiin, jotka koskevat Rizokarpasson tilannetta.

Neuvoston puitteissa tästä asiasta keskusteltiin edellisessä COCEN-COSEE-kokouksessa (3) neuvostossa, ja Kreikka esitti runsaasti omia tietojaan kyseisen ala-asteen koulun toiminnan esteistä.

Neuvoston puheenjohtajavaltio on pyytänyt Nikosian-suurlähetystöään keräämään lisätietoja, joihin sisältyy tasavallan presidentin arvio. Neuvoston puheenjohtajavaltio on todennut, että tästä asiasta on keskusteltava perusteellisesti, ennen kuin unioni voi harkita toimiin ryhtymistä.

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että komission vastuu koulutusalaan liittyvissä asioissa on rajoitettu EY:n perustamissopimuksen 149 kohdan mukaisesti, kuten aiemmissa vastauksissa todettiin.

---

(1)  Katso sivu 729.

(2)  Yhteinen vastaus Alexandros Alavanosin kysymykseen E-1983/03 ja Konstantinos Hatzidakisin kysymykseen E-2033/03.

(3)  Keski- ja Kaakkois-Euroopan asioita käsittelevä neuvoston työryhmä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/731 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/731

---

(2004/C 84 E/0823)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3129/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Guinea-Bissau — komission tuki

Tiedotusvälineiden mukaan Portugalin entinen ulkoministeri on pyytänyt erään Euroopan unionin ulkoministerien kokouksen päätteeksi komissiota kiinnittämään erityistä huomiota Guinea-Bissauta koskeviin yhteistyöohjelmiin. Guinea-Bissaussa oli äskettäin vallankaappaus ja maa on siirtymässä demokratiaan.

| — | Miten komissio aikoo ottaa huomioon Portugalin hallituksen pyynnön? |
| --- | --- |

—

Miten komissio aikoo ottaa huomioon Portugalin hallituksen pyynnön?

| — | Mitä tietoja komissiolla on Guinea-Bissaun poliittisen prosessin etenemisestä? |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja komissiolla on Guinea-Bissaun poliittisen prosessin etenemisestä?

| — | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä Guinea-Bissaun tukemiseksi tämän siirtymävaiheen aikana? |
| --- | --- |

—

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä Guinea-Bissaun tukemiseksi tämän siirtymävaiheen aikana?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2003)

Komissio seuraa tarkoin Guinea-Bissaun poliittista muutosprosessia, joka on seurausta 14. syyskuuta 2003 tapahtuneesta sotilasvallankaappauksesta; erityisesti se viittaa EU:n puheenjohtajavaltion julistukseen, jossa vallankaappaus tuomittiin.

Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuuksia vaikuttaa Guinea-Bissaun kehitykseen myönteisesti Cotonoun sopimuksen puitteissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/732 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/732

---

(2004/C 84 E/0824)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3142/03

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Pääosastojen johtajien urakehitys

Voiko komissio antaa parlamentille pääosastojen johtajien urakehitystä käsittelevän yksityiskohtaisen analyysin, johon kuuluu täydellinen lista kaikista pääosaston johtajina vuoden 1999 jälkeen toimineista henkilöistä, tiedot siitä, koska henkilö ensin tuli pääosaston johtajaksi, heidän mahdollisesti myöhemmin hoitamansa tehtävät unionin toimielimissä, mahdolliset syyt, joiden vuoksi henkilö on jätetty tehtäväkierto-politiikan ulkopuolelle sekä johtajien iät ja arvioidut eläkkeellejäämisajankohdat?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/732 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/732

---

(2004/C 84 E/0825)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3311/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(10. marraskuuta 2003)

Aihe:   Periaate pääjohtajien rotaatiosta

Euroopan komissiossa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan korkeimmat virkamiehet ”kierrätetään” tietyn ajan kuluttua (noin viisi vuotta) toiseen pääosastoon. Komissio olettaa (nähdäkseni aivan oikein), että tietynlainen liikkuvuus virkamiesten keskuudessa on hyvä asia ja että rotaatioperiaate vähentää ongelmatilanteiden muodostumisen todennäköisyyttä.

Eurostat-kohu paljasti kuitenkin, että kyseisen elimen pääjohtajaan ei enää sovellettu rotaatioperiaatetta, koska katsottiin, että se ei pääjohtajan lähestyvä eläkkeelle jääminen huomioon ottaen olisi ollut enää tarkoituksenmukaista.

Kuinka monen virkamiehen kohdalla tehdään tällä hetkellä poikkeus voimassa olevaan rotaatiosääntöön?

Onko eläkeiän läheisyyden lisäksi olemassa muita syitä, joiden vuoksi rotaatioperiaatteen noudattamisesta luovutaan? Mitkä ovat nämä muut syyt?

Antaako Eurostatin tapaus komissiolle aiheen olla tulevaisuudessa sallimatta rotaatiosäännöstä poikkeamista?

Neil Kinnockin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-3142/03 ja E-3311/03

(23. tammikuuta 2004)

Aloitettuaan toimintansa syyskuussa 1999 nykyinen komissio laati ylempien virkamiestensä nimittämistä koskevat säännöt. Niiden mukaisesti pääjohtajiin sovelletaan liikkuvuuden periaatetta viiden vuoden välein ja pääjohtajat säilyttävät toimensa tavallisesti enintään seitsemän vuoden ajan. Yksityiskohtaiset pääjohtajien valintaa ja nimittämistä koskevat säännöt ovat parlamentin saatavilla ja lisäksi henkilöstön nähtävillä hallinnollisessa oppaassa.

Suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön lähetetystä luettelosta, joka sisältää pääjohtajien urakehityksen vuodesta 1999 alkaen, arvoisa parlamentin jäsen voi nähdä, että yksikään nykyisistä pääosastojen johtajista ei ole ollut nykyisessä toimessaan yli viittä vuotta.

Syyskuussa 1999 kahdeksan pääjohtajaa oli ollut toimessaan yli seitsemän vuotta ja neljä yli viisi vuotta. Näistä kahdestatoista henkilöstä vaihtoi tointa tai erosi komission palveluksesta vuonna 1999 kaksi, vuonna 2000 neljä, vuonna 2001 kaksi, vuonna 2002 kaksi ja vuonna 2003 kaksi henkilöä. Liikkuvuusvaatimusta ei sovellettu Eurostatin pääjohtajaan alun perin siksi, että hänellä oli keskeinen asema euron käyttöönoton yhteydessä, ja myöhemmin siksi, että hänen oli määrä siirtyä varhaiseläkkeelle lähitulevaisuudessa. Menettely hänen seuraajansa löytämiseksi aloitettiin ilmoittamalla 9. tammikuuta 2003 kyseinen virka haettavaksi osana vuonna 2002 valmisteltua, laajempaa liikkuvuusjärjestelmää, joka kattaa useita pääosastoja.

Komissio tunnustaa, että päätettäessä liikkuvuuden ajoituksesta on käytännön syistä tarpeen ottaa asianmukaisesti huomioon yksikön etu. Yksi huomioon otettavista tekijöistä voi olla eläkkeelle siirtyminen lähitulevaisuudessa.

Liikkuvuusvaatimuksesta ei myönnetä poikkeuksia yhdellekään virkamiehelle, eikä komissio aio ottaa käyttöön tällaisia poikkeuksia tai muuttaa nykyisiä ohjeita.

Luonnollisestikaan ei ole mahdollista ennustaa henkilöstön eläkkeelle siirtymisen tarkkaa ajankohtaa, koska vain osa virkamiehistä haluaa jatkaa palveluksessa pakolliseen eläkeikään eli 65-vuotiaaksi.

Saamani lainopillisen neuvonnan mukaan pääjohtajien mainitseminen nimeltä ilmoitettaessa heidän ikänsä rikkoisi asetuksen (EY) N:o 45/2001 henkilötietojen suojelua koskevia säännöksiä ja erityisesti sen 6 artiklaa.

Komissio voi kuitenkin ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että nykyisten 31 pääjohtajan joukossa on yksi 46-vuotias, yksi 48-vuotias, kaksi 49-vuotiasta, yksi 50-vuotias, kolme 5 3-vuotiasta, kaksi 54-vuotiasta, yksi 55-vuotias, kuusi 56-vuotiasta, yksi 57-vuotias, viisi 58-vuotiasta, kolme 60-vuotiasta, yksi 61-vuotias, kaksi 62-vuotiasta ja kaksi 64-vuotiasta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/733 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/733

---

(2004/C 84 E/0826)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3154/03

esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Matkapuhelinten turvallisuus

Koska tuoreet tutkimukset ovat osoittaneet, että uusi matkapuhelinsukupolvi voi häiritä tietyn tyyppisiä sydämentahdistimia, voiko komissio yksityiskohtaisesti selvittää, mitä toimenpiteitä on toteutettu EU:n kansalaisten terveyden vaarantumisen estämiseksi?

Vaikuttaisi siltä, että ongelma ei koske keraamisella suodattimella varustettuja uusia sydämentahdistimia. Voiko komissio vahvistaa, että on toteutettu toimenpiteitä, jotta nämä mallit otetaan käyttöön koko alalla ja varmistetaan, että kansalaiset ovat tietoisia vanhojen mallien käytön vaaroista?

Voiko komissio myös yksityiskohtaisesti selvittää, mitä tietoja se on vuoden 1994 jälkeen antanut matkapuhelinten käytön turvallisuudesta sydämentahdistinten yhteydessä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama täydentävä vastaus

(15. tammikuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen tutkimuksista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio ei myöskään ole tietoinen siitä, että lääkinnällisten laitteiden nykyisten valvontajärjestelmien käytössä olisi ilmennyt ongelmia.

Sydämentahdistimien tulee olla aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/385/ETY (1) vaatimusten mukaisia. Vaatimusten mukaisesti laitteet on muun muassa suunniteltava ja valmistettava siten, että niiden käyttö ei, määritellyissä olosuhteissa ja suunniteltua tarkoitusta varten asennettuina, vaaranna potilaiden terveydentilaa tai turvallisuutta. Tarkemmin sanottuna laitteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että mahdollisuuksien mukaan vältetään tai minimoidaan kohtuullisesti ennakoitavissa oleviin ympäristöolosuhteisiin, kuten magneettikenttiin, ulkoisiin sähköisiin vaikutuksiin, sähköstaattiseen purkaukseen, paineeseen tai paineen ja kiihtyvyyden vaihteluun, liittyvät vaarat. Valmistajan on myös toimitettava käyttöohje, jonka perusteella lääkäri voi opastaa potilasta laitteen käytön vasta-aiheista ja vaadittavista varotoimista. Käyttöohjeen tietoihin tulee sisältyä erityisesti varotoimet, joihin tulee ryhtyä laitteen altistuessa yllä mainituille vaikutuksille. Tietoja on päivitettävä uusien vaarojen ilmetessä.

Asiasta tehtyjen tutkimusten perusteella komissio katsoo, että matkapuhelimien aiheuttama sydämen-tahdistimen toiminnan häiritseminen voidaan estää, jos varmistetaan matkapuhelimen 20—30 senttimetrin etäisyys tahdistimesta.

Komissio odottaa, että uutta asiaa koskevaa tietoa saadaan tahdistinpotilaita hoitaneilta lääkäreiltä. Lisäksi kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien täytynee toimittaa tietoja erilaisilla niiden käytettävissä olevilla tavoilla.

---

(1)  EYVL L 189, 20.7.1990.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/734 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/734

---

(2004/C 84 E/0827)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3325/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön menot

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suuret yhteisön kokonaismenot ovat olleet kunakin vuonna viiden viimeisen vuoden aikana koko EU:n alueella?

Voiko komissio laatia taulukon, jossa se esittää julkisten menojen kokonaissumman kussakin jäsenvaltiossa kunakin vuonna viiden viimeisen vuoden aikana?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 2004)

| 1. | Yhteisön kokonaismenot Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY), Euroopan atomienergianyhteisön (Euratom) ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) menot mukaan luettuina ovat seuraavanlaiset:






  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Vuosi | Menot |
| 1998 | 82 502,6 |
| 1999 | 84 951,6 |
| 2000 | 82 132,1 |
| 2001 | 82 562,3 |
| 2002 | 89 886,2 |

1.

Yhteisön kokonaismenot Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY), Euroopan atomienergianyhteisön (Euratom) ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) menot mukaan luettuina ovat seuraavanlaiset:

(miljoonaa euroa)

Vuosi

Menot

1998

82 502,6

1999

84 951,6

2000

82 132,1

2001

82 562,3

2002

89 886,2

Tiedot on saatu Euroopan unionin vuoden 2002 talouskertomuksen taulukosta 6 (s. 136 ja 137 suomenkielisessä toisinnossa), ja ne koskevat ainoastaan suoritettuja maksuja. Tämä on tavallisesti jäsenvaltioita erityisen paljon kiinnostava seikka.

Budjettivaliokunnan jäsenet saattoivat tutustua mainittuun kertomukseen vuoden 2003 elokuun ensimmäisellä viikolla.

| 2. | Seuraavassa taulukossa esitetään kunkin jäsenvaltion julkisten menojen kokonaismäärä viideltä viime vuodelta. Tiedot perustuvat jäsenvaltioiden virallisesti Eurostatille ilmoittamiin kansantalouden tilinpidon lukuihin. Vertailun vuoksi on lisätty EU:n talousarviosta suoritetut maksut.










  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Julkiset kokonaismenot - EKT 1995 (2) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| BE | 113 498 | 118 090 | 122 352 | 125 609 | 131 281 |
| DK | 88 741 | 91 459 | 94 050 | 97 890 | 101 989 |
| DE | 935 280 | 964 530 | 928 470 | 1 001 380 | 1 023 870 |
| EL | 52 101 | 56 085 | 61 357 | 62 582 | 66 266 |
| ES | 217 333 | 227 329 | 242 456 | 257288 | 276 507 |
| FR | 698 788 | 725 799 | 747 982 | 775 817 | 814 435 |
| IE | 27 155 | 31 005 | 32 994 | 38 947 | 43 070 |
| IT | 533 571 | 541 648 | 546 939 | 591 793 | 599 804 |
| LU | 7 089 | 7 730 | 8 187 | 8 604 | 9 909 |
| NL | 166 014 | 175 554 | 182 228 | 200 033 | 211 162 |
| AT | 102 674 | 106 797 | 108 302 | 109 984 | 112 094 |
| PT | 44 283 | 48 906 | 52 196 | 57 015 | 59 572 |
| FI | 61 015 | 62 458 | 63 773 | 66 445 | 69 795 |
| SE | 134 482 | 142 295 | 149 381 | 139 920 | 149 349 |
| UK | 505 529 | 537 702 | 576 172 | 647452 | 686 190 |
| EUR-15 | 3 687 551 | 3 837 387 | 3 916 839 | 4 180 760 | 4 355 293 |
| EU:n talousarvio (3) | 80 713 | 80 310 | 83 331 | 79 987 | 85 144 |

2.

Seuraavassa taulukossa esitetään kunkin jäsenvaltion julkisten menojen kokonaismäärä viideltä viime vuodelta. Tiedot perustuvat jäsenvaltioiden virallisesti Eurostatille ilmoittamiin kansantalouden tilinpidon lukuihin. Vertailun vuoksi on lisätty EU:n talousarviosta suoritetut maksut.

(miljoonaa euroa)

Jäsenvaltio

Julkiset kokonaismenot - EKT 1995 (2)

1998

1999

2000

2001

2002

BE

113 498

118 090

122 352

125 609

131 281

DK

88 741

91 459

94 050

97 890

101 989

DE

935 280

964 530

928 470

1 001 380

1 023 870

EL

52 101

56 085

61 357

62 582

66 266

ES

217 333

227 329

242 456

257288

276 507

FR

698 788

725 799

747 982

775 817

814 435

IE

27 155

31 005

32 994

38 947

43 070

IT

533 571

541 648

546 939

591 793

599 804

LU

7 089

7 730

8 187

8 604

9 909

NL

166 014

175 554

182 228

200 033

211 162

AT

102 674

106 797

108 302

109 984

112 094

PT

44 283

48 906

52 196

57 015

59 572

FI

61 015

62 458

63 773

66 445

69 795

SE

134 482

142 295

149 381

139 920

149 349

UK

505 529

537 702

576 172

647452

686 190

EUR-15

3 687 551

3 837 387

3 916 839

4 180 760

4 355 293

EU:n talousarvio (3)

80 713

80 310

83 331

79 987

85 144

---

(1)  Kansallisessa valuutassa esitetyt luvut on muunnettu euroiksi keskimääräisen vuotuisen valuuttakurssin mukaan.

(2)  Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995.

(3)  Kyseisenä vuonna maksetut maksumäärärahat ja edelliseltä vuodelta siirretyt maksumäärärahat.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/735 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/735

---

(2004/C 84 E/0828)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3464/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(21. marraskuuta 2003)

Aihe:   Tetrapol-tekniikan käyttäminen EU:ssa

Komissio on myöntänyt, että GSM:n ja TETRA:n käytöllä voi olla joitain terveysvaikutuksia ja että jäsenvaltioiden pitää noudattaa väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamisesta annettua neuvoston suositusta 1999/519/EY (1). Komissio on myös myöntänyt, että Ison Britannian viranomaiset soveltavat puhelinmastoja koskevia terveyssäädöksiä neuvoston säädöksen mukaisesti. Voiko komissio antaa lisätietoa vaihtoehtoisen tetrapol-tekniikan käyttämisestä EU:ssa?

---

(1)  EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/736 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/736

---

(2004/C 84 E/0829)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3470/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(21. marraskuuta 2003)

Aihe:   Tetrapol-radioviestintäjärjestelmän käytöstä aiheutuvia terveysriskejä koskevat raportit

Voiko komissio kertoa, onko missään Euroopan maassa laadittu raportteja terveysriskeistä ja sairauksista, joita aiheutuu Tetrapol-järjestelmän käytöstä matkapuhelimia käyttäville henkilöille tai henkilöille, jotka työskentelevät tai asuvat linkkimastojen läheisyydessä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3464/03 ja E-3470/03

(18. joulukuuta 2003)

GSM, TETRA, Tetrapol (ja UMTS) ovat matkaviestinpalveluja tarjoavissa verkoissa käytettäviä tekniikoita.

Tetrapol on tekniikka, joka kilpailee henkilökohtaisten matkaviestinpalvelujen markkinoilla mm. TETRA-tekniikan kanssa. Tetrapolin käyttöönottoon liittyviä tietoja on julkaistu Tetrapol Forumin sivustolla. Tietoja Euroopan verkoista on osoitteessa: (http://www.tetrapol.com/www/corp/references.php?id_zone-=4&id_industrie=0&x=10&y=l 3).

Komission tietoon ei ole tullut raportteja Tetrapol-puhelimien käyttöön liittyvistä terveysriskeistä tai sairauksista eikä Tetrapol-mastojen läheisyydessä asuvilta tai työskenteleviltä ihmisiltä. Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa voimassa oleva sääntelykehys, sellaisena kuin sitä sovelletaan GSM-puhelimiin ja TETRA-mastoihin, on teknisesti neutraali, ja sitä voidaan soveltaa siis myös tetrapol-tekniikkaan. Sääntely tarjoaa kansalaisille korkeatasoisen terveydensuojelun. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan lisäksi tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut lukuisiin asiaa koskeviin kysymyksiin, viimeksi kirjallisiin kysymyksiin E-3076/03, Meijer (1), E-3042/02, Miller (2) ja H-0594/03, Papayannakis parlamentin lokakuun 2003 istunnossa (3).

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 211.

(2)  Katso sivu 499.

(3)  Kirjallinen vastaus 21.10.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/736 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/736

---

(2004/C 84 E/0830)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3471/03

esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle

(21. marraskuuta 2003)

Aihe:   Rakennustyöt Es Trenc-Salobrar de Camposissa

Hylättyään Es Trenc-Salobrar de Camposiin suunnitellun poolokentän ja 3 000 paikkaa käsittävän kiinteistön rakentamista koskevan hankkeen Mallorcan nykyinen aluehallitus (Conseil de Mallorca) ja Baleaarien itsehallintoalueen hallitus (Govern de les Illes Balears) ovat päättäneet hyväksyä 300 vuodepaikkaa käsittävän kylpylähotellin rakentamisen Es Trenc-Salobrar de Camposin ZEPA- ja LIC-alueille (koodi: ES0000037).

Onko Espanjan valtio ottanut yhteyttä komissioon tämän hankkeen takia kuten luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetään?

Katsooko komissio, että ZEPA- ja LIC-alueilla toteutettava kyseinen rakennushanke on yhdenmukainen luontotyyppidirektiivin määräysten kanssa?

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo tahollaan ryhtyä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. tammikuuta 2004)

Parlamentin jäsen on huolissaan hankkeesta, joka koskee kylpylähotellin rakentamista Baleaareilla sijaitsevalle Es Trenc-Salobrarin erityissuojelualueelle.

Käytettävissä olevien tietojen mukaan komissio ei ole vielä saanut Espanjan viranomaisilta mitään asiaa koskevaa pyyntöä.

Luontotyyppidirektiivin (1) 6 artiklan 3 ja 4 kohdassa määritellään, milloin hanke, jolla on kielteisiä vaikutuksia Natura 2000 alueisiin, voidaan sallia ja milloin ei.

Espanjan viranomaisten on siksi ensinnäkin laadittava ympäristövaikutusten arviointi, ja sen jälkeen sovellettava tarvittaessa luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 3 ja 4 kohtaa.

Komissio ei siis ole tietoinen tästä aloitteesta. Komissio ei ole saanut Espanjan hallitukselta mitään tietoja mistään hankkeesta, joka koskee näiden kiinteistöjen rakentamista Natura 2000 -alueelle; näin ollen komissio aikoo pyytää Espanjan viranomaisia toimittamaan tietoja edellä mainitusta hankkeesta.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/737 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/737

---

(2004/C 84 E/0831)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3514/03

esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(25. marraskuuta 2003)

Aihe:   Rakennerahastosta rahoitettu kurssi

Napolilaisessa koulutuslaitoksessa Istituto nazionale di formazione per le imprese culturali alkoi 11. marraskuuta 2002 kansallisen toimintaohjelman painopiste-alueen III toimen III 6/D hankkeen 5387 puitteissa kurssi nimeltä ”Content Specialist & Designer-Specont”, jota rahoitettiin Euroopan sosiaalirahastosta.

Hakemusten perusteella valitut kurssin osanottajat, eivät ole saaneet sovittua opintorahaa (10 389,14 euroa), sillä opetusministeriö on katsonut kurssista vastanneen Palladinon aiempien oikeusjuttujensa vuoksi epäluotettavaksi henkilöksi. Opetusministeriö päätti 30. huhtikuuta 2003 (20 päivää ennen kurssin päättymistä) katkaista rahoituksensa ja peruuttaa kurssin.

Näiden tietojen perusteella katsooko komissio, että riippumatta siitä mitä mieltä kurssin vetäjästä Palladinosta ollaan, ei pidä evätä 19 valintaprosessin läpäisseeltä naiselta opintorahaa ja heidän kurssilta saamansa todistuksen hyväksymistä?

Onko komissio samaa mieltä siitä, että kurssin 19 työttömän osanottajan oikeuksia on suojeltava, sillä heidät valintansa tapahtui sääntöjen mukaisesti ja he halusivat vain hyödyntää rakennetukien turvin tarjottua mahdollisuutta?

Stavros Dimasin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Saatuaan tarvittavat tiedot kansallista toimintaohjelmaa 1999 IT 161003 hallinnoivilta viranomaisilta komissio voi nyt todeta seuraavaa:

| — | Koulutuksesta, tutkimuksesta ja korkeakouluista vastaava ministeriö (MIUR) päätti lykätä osarahoituksen myöntämistä hankkeeseen III 6/D-5387 (”Content Specialist & Designer — Specont”), koska hankkeen vetäjät (Palladino ja Ruvo) eivät pystyneet järjestämään riittäviä rahoitustakuita. Tältä osin Palladino ja Ruvo itse asiassa harjoittivat sääntöjenvastaista toimintaa, ja 16 opiskelijaa valittikin siitä, että he eivät olleet saaneet opintorahaa, johon heillä oli oikeus. |
| --- | --- |

—

Koulutuksesta, tutkimuksesta ja korkeakouluista vastaava ministeriö (MIUR) päätti lykätä osarahoituksen myöntämistä hankkeeseen III 6/D-5387 (”Content Specialist & Designer — Specont”), koska hankkeen vetäjät (Palladino ja Ruvo) eivät pystyneet järjestämään riittäviä rahoitustakuita. Tältä osin Palladino ja Ruvo itse asiassa harjoittivat sääntöjenvastaista toimintaa, ja 16 opiskelijaa valittikin siitä, että he eivät olleet saaneet opintorahaa, johon heillä oli oikeus.

| — | Palladino ja Ruvo ovat toistuvasti hakeneet muutosta MIUR:n päätökseen hallintotuomioistuimessa (TAR) ja Consiglio di Statossa. Ennen hallintotuomioistuimen lopullista päätöstä Consiglio di Stato on keskeyttänyt MIUR:n tekemän lykkäyspäätöksen soveltamisen, jotta MIUR voisi edes suorittaa opintorahojen ennakkomaksut, mutta Consiglio di Stato asetti tämän edellytykseksi sen, että Palladino ja Ruvo pystyvät järjestämään riittävät rahoitustakuut. Näitä takuita ei toistaiseksi ole järjestetty. |
| --- | --- |

—

Palladino ja Ruvo ovat toistuvasti hakeneet muutosta MIUR:n päätökseen hallintotuomioistuimessa (TAR) ja Consiglio di Statossa. Ennen hallintotuomioistuimen lopullista päätöstä Consiglio di Stato on keskeyttänyt MIUR:n tekemän lykkäyspäätöksen soveltamisen, jotta MIUR voisi edes suorittaa opintorahojen ennakkomaksut, mutta Consiglio di Stato asetti tämän edellytykseksi sen, että Palladino ja Ruvo pystyvät järjestämään riittävät rahoitustakuut. Näitä takuita ei toistaiseksi ole järjestetty.

| — | MIUR, joka on kyseistä toimintaohjelmaa hallinnoiva viranomainen, ei voi toimia hankkeen vetäjien sijaisena eli se ei voi suorittaa opintorahojen ennakkomaksuja, ellei hallintotuomioistuin (tai jokin tilapäisesti nimitetty hallintoelin) anna tähän nimenomaisia valtuuksia; kummassakin tapauksessa maksut voidaan suorittaa vasta hallintotuomioistuimen lopullisen päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

—

MIUR, joka on kyseistä toimintaohjelmaa hallinnoiva viranomainen, ei voi toimia hankkeen vetäjien sijaisena eli se ei voi suorittaa opintorahojen ennakkomaksuja, ellei hallintotuomioistuin (tai jokin tilapäisesti nimitetty hallintoelin) anna tähän nimenomaisia valtuuksia; kummassakin tapauksessa maksut voidaan suorittaa vasta hallintotuomioistuimen lopullisen päätöksen jälkeen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/738 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/738

---

(2004/C 84 E/0832)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3574/03

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Maksutonta oikeudenkäyntiä tarkoittavien hakemusten toimittamista koskeva eurooppalainen sopimus

Mitä ongelmia komissio on havainnut siitä, että Monaco ei ole allekirjoittanut Strasbourgissa vuonna 1977 tehty maksutonta oikeudenkäyntiä koskevien hakemusten toimittamista koskevaa eurooppalaista sopimusta? Aikooko komissio painostaa Monacoa allekirjoittamaan sopimuksen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(21. tammikuuta 2004)

Monaco ei ole Euroopan neuvoston jäsen, vaan se on vasta hakenut jäsenyyttä. Se ei siis kuulu vuonna 1977 tehdyn sopimuksen piiriin. Komissiolla ei ole keinoja painostaa Monacon ruhtinaskuntaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/738 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/738

---

(2004/C 84 E/0833)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3625/03

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kansallisten henkilötodistusten yhdenmukaistaminen

Ison-Britannian sisäministeri David Blunkett kertoi hiljattain suunnitelmista ottaa käyttöön kansallinen henkilötodistus ja perustaa kansallinen biometrinen tietokanta, joka sisältää yksilölliset tiedot iiriksestä ja sormenjäljistä, sekä liittää älysirutekniikka henkilötodistuksiin. Järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön Isossa-Britanniassa seuraavan viiden vuoden aikana.

Onko muissa jäsenvaltioissa suunnitelmia perustaa samanlaisia tietokantoja? Millaisia suunnitelmia on näiden asiakirjojen yhdenmukaistamiseksi EU:ssa, koska EU:n kansalaiset voivat matkustaa vapaasti kansallisen henkilötodistuksen avulla jopa Schengen-alueen ulkopuolella? Voidaanko esimerkiksi tieto tallentaa siten, että se voidaan lukea koneella, ja kirjata se asiakirjaan asianomaisen viranomaisen virallisen kielen lisäksi myös kansainvälisellä kielellä, kuten englannilla tai ranskalla, asiakirjojen käytön helpottamiseksi EU-alueen matkustusasiakirjana ja jotta kansalaisen alkuperämaan ulkopuolisten valtioiden maahanmuutto- ja poliisiviranomaiset voivat tunnistaa henkilön?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2004)

Thessalonikin Eurooppa-neuvosto (19. ja 20. kesäkuuta 2003) totesi EU:n tarvitsevan johdonmukaista lähestymistapaa, jotta voitaisiin löytää yhdenmukaistettuja ratkaisuja kolmansien maiden kansalaisten asiakirjoja, EU-kansalaisten passeja ja tietojärjestelmiä (VIS ja SIS II) varten. Se myös kehotti komissiota laatimaan asianmukaiset ehdotukset ja aloittamaan viisumeista.

Ensiksi komissio esitti syyskuussa 2003 kaksi ehdotusta (1) kahden biometrisen tunnistimen, kasvokuvan ja kahden sormenjäljen, yhdistämisestä yhtenäiseen viisumin kaavaan ja kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäiseen kaavaan.

Toiseksi komissio tarkastelee eurooppalaisen passin turvallisuusvaatimusten, myös biometriikan, yhdenmukaistamista koskevan ehdotuksen toteutettavuutta. Mahdollinen ehdotus koskisi vain määräyksiä, joiden avulla parannetaan passin turvallisuutta yhdenmukaistamalla ja toteuttamalla oikeudellisesti sitovat, yhteiset turvallisuusvaatimukset. Nämä vaatimukset esitetään tällä hetkellä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien antamassa ei-sitovassa päätöslauselmassa. Myös biometriset tunnistimet yhdistettäisiin. Käyttöön otettavassa menettelyssä toimittaisiin turvallisuusvaatimusten ja ulkorajoja ylittävien kansalaisten valvonnan edellyttämissä rajoissa. Eurooppalaisen passin kannen yhdenmukaistamista uudelleen ei suunnitella.

Edellä mainituista aloitteista huolimatta komissio ei aio tässä vaiheessa esittää lisäehdotuksia henkilökortista tai eurooppalaisesta tietokannasta, joka sisältää EU:n kansalaisten yksilöllisiä biometrisiä tietoja.

Omia kansalaisiaan koskevien tietokantojen luomiseen liittyvistä aloitteista päättävät jäsenvaltiot.

---

(1)  KOM(2003) 5 5 8 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/739 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/739

---

(2004/C 84 E/0834)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3748/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe:   Praton kunnalle Life III -ohjelmasta myönnettyjen varojen tämänhetkinen tilanne

Komissio vastasi kysymykseen E-1057/03 (1), jossa tiedusteltiin, onko Praton kunta esittänyt Life III -ohjelmaa koskevia hankkeita ja saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin, että joitakin hankkeita on esitetty, mutta niille ei ole myönnetty rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, mistä syystä kyseisille hankkeille ei myönnetty tukea?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(20. tammikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Praton kunnan Life III -ohjelmaa koskeva hakemus vuodelle 2003 (LIFE03 ENV/IT/000360) ei saanut yhteisrahoitusta. Perusteet on annettu komission 8. syyskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä. Ehdotus ei täyttänyt perustetta ”Johdonmukaisuus ja laatu”.

---

(1)  EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 104.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/740 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/740

---

(2004/C 84 E/0835)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3832/03

esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Lääkerahasto Global Drug Facility

Onko komissio tietoinen, että lääkerahasto Global Drug Facility, joka on tarjonnut 1,9 miljoonalle potilaalle 46 maassa ilmaisia tuberkuloosilääkkeitä vasta 26 kuukauden ajan, on joutunut 27,7 miljoonan Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeeseen? Miten EU tukee lääkerahastoa ja miten se aikoo tukea sitä? Miten komissio voi varmistaa, että EU myöntää riittävästi varoja lääkerahaston rahoitusvajeen korjaamiseksi?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2004)

Komissio on tietoinen maailmanlaajuisesta tuberkuloosilääkerahastosta (Global Tuberculosis Drug Facility) ja sen vaikeuksista.

Komissio laati vuonna 2000 laajan ja strategisen lähestymistavan immuunikatoviruksen (HI-virus), immuunikadon (aids), malarian ja tuberkuloosin torjuntaan. Syyskuussa 2000 pidetyn korkean tason pyöreän pöydän neuvottelut kulminoituivat toimintaohjelmaan: HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden vähentämisessä (1). Ohjelmassa vahvistetaan yhteisön toimet vuosille 2001—2006. Tiedonannon uraauurtava strategia perustuu kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta saatuun kokemukseen, omavastuuperiaatteeseen, jonka mukaan kehitysprosessia toteutetaan maan itsensä johdolla, sekä terveyden ja köyhyyden välisiin kytköksiin ja siitä makrotalouspolitiikkaan ja kehitykseen kohdistuviin seurauksiin. Strategiaan sisältyy olennaisia, globaaleja tekijöitä kehityksen, kaupan ja tutkimuksen alan kumppanuuksista. Komissio käyttää tämän poliittisen kehyksen puitteissa eri välineitä tuberkuloosin torjuntaan kehitysmaissa: maa- ja alueohjelmia alakohtaisen sekä ohjelma- ja talousarviotuen avulla; Euroopan humanitaarisen avun toimiston (ECHO) hätätoimia; tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen pääosaston (DG RTD) tutkimusohjelmia; köyhyyteen liittyvien sairauksien torjumista koskevaa aihepiirikohtaista budjettikohtaa sekä yhteisrahoitusta valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa koskevia budjettikohtia. Kaiken kaikkiaan EY on ohjelmoinut vuosille 2003—2006 lähes 1 200 miljoonaa euroa (300 miljoonaa euroa vuodessa keskimäärin) kehitysyhteistyö-, humanitaarista ja tutkimusalan tukea HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan. Määrä on nelinkertainen verrattuna vuosien 1994—2001 vuosittaiseen 73 miljoonan euron keskiarvoon.

Mitä tulee pyyntöön, että yhteisö kasvattaisi tuberkuloosirahastolle myöntämäänsä tukea, komission on punnittava monia kilpailevia pyyntöjä. Parhaillaan komissio käy Maailman terveysjärjestön kanssa keskusteluja strategisten kumppanuuksien sisällöstä, jonka yksi painopistealue on tarttuvat taudit; tässä yhteydessä voitaisiin ottaa esiin rahastoon liittyviä kysymyksiä.

---

(1)  KOM(2001) 96 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/741 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/741

---

(2004/C 84 E/0836)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3840/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe:   Rotudirektiivi (2000/43/EY)

Irlanti ei ole noudattanut rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatetta työelämässä ja sosiaalialalla eikä ole pannut täytäntöön direktiiviä 2000/43/EY (1), joka olisi pitänyt panna toimeen Irlannissa viimeistään 19. heinäkuuta 2003. Onko komissio ottanut asiassa yhteyttä Irlannin hallitukseen? Mikä hallituksen vastaus tässä tapauksessa oli? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai mitä toimia se ehdottaa, jotta kyseisen lainsäädännön täysi suoja voitaisiin taata kaikille Irlannissa asuville?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2004)

Jäsenvaltioiden oli saatettava rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 19. heinäkuuta 2003.

Irlanti ei ole tehnyt komissiolle muodollista ilmoitusta direktiivin 2000/43/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Irlanti on ilmoittanut komissiolle, että sen kahteen tasa-arvolakiin (Employment Equality Act ja Equal Status Act) on tarpeen tehdä teknisiä muutoksia, jotta ne noudattaisivat syrjinnän vastaisia direktiivejä kaikilta osin. Irlannin viranomaiset lähettivät komissiolle 16. tammikuuta 2004 jäljennöksen tasa-arvolakiehdotuksesta, jonka edistyminen ja voimaantulo riippuu Irlannin parlamentin aikataulusta.

Komission on sitoutunut toimimaan perussopimusten valvojana ja on jo muodollisesti aloittanut Irlantia (ja joitakin muitakin jäsenvaltioita) vastaan rikkomismenettelyn, koska se ei ole ilmoittanut direktiivin 2000/43/EY täytäntöönpanotoimenpiteistä (määräaikana eli 19. heinäkuuta 2003 mennessä).

---

(1)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/741 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/741

---

(2004/C 84 E/0837)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3870/03

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Júcarin ekologinen virtaama ja Júcar-Vinalopón-juoksutus

Júcar-joen vedenkäyttöä koordinoivan elimen Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) 1. tammikuuta 1995 ja 24. marraskuuta 2003 välisenä aikana suorittamat mittaukset Cullerassa, joka on viimeinen mittausasema Júcar-joessa ennen sen laskemista mereen, antavat joen virtaaman keskiarvoksi 80,4 hm3 vuodessa (pienin oli 25,1 hm3 vuonna 1999 ja suurin 175,3 hm3 vuonna 1997). Júcarista Vinalopóon rakennettavan kanavan, jota komissio aikoo rahoittaa, suunniteltu juoksutusmäärä on 80 hm3 vuodessa, joka on aivan liian suuri niinkin vähävetisessä joessa kuin Júcar. On otettava huomioon, että joen luonnollinen kokonaisvirtaama on nykyisin virallisesti noin 1 600 hm3 vuodessa. Tällä hetkellä siis vain viisi prosenttia luonnollisesta virtaamasta virtaa mereen asti. Juoksutettava vesimäärä vastaakin juuri tätä keskimääräistä mereen virtaavaa vesimäärää. Tiettyinä mittauspäivinä tulokseksi on saatu pyöreä nolla, mikä tarkoittaa, että vettä ei ole lainkaan tai sitä on niin vähän, että virtaamamittarit eivät havaitse sitä (vain muutama litra sekunnissa). Tämän mittausaseman jälkeenhän jokeen ei virtaa enää yhtään sivujokea, ainoastaan muutama merkityksetön kasteluveden palautusoja, sillä suurin osa kastelukanavista laskee mereen muissa kohdissa. Vuoden 2002 päivistä 60 prosenttia (219) oli sellaisia, että Júcar ei tuonut lainkaan vettä suistoonsa, jolloin suisto Cullerassa kuivui. Sekä Júcarin vesistön vedenkäyttösuunnitelmassa että Espanjan kansallisessa vesivarojen hallintasuunnitelmassa koko Júcar-joen vesimäärä Tousin kohdalla on jaettu eri käyttötarkoituksiin tai varauksiin. Tämä selittää Tousin ja Antellan väliselle osuudelle määritellyn mitättömän pienen ekologisen virtaaman ja sen, että Anteliasta lähtien ekologista virtaamaa ei ole määritelty lainkaan. Suunnitteluviranomainen oli tietoinen, että se oli jo osoittanut joen koko vesimäärän eri käyttäjille, joten se ei voinut vahvistaa ekologista virtaamaa, sillä sitä varten ei ollut tarpeeksi vettä.

Miten komissio aikoo näissä olosuhteissa soveltaa periaatetta, jonka mukaan veden tila ei saa huonontua, ja vaatia ekologista vähimmäisvirtaamaa yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin 2000/60/EY (1) mukaisesti ottaen myös huomioon, että Júcarin keski- ja alajuoksu on elinympäristödirektiivin 92/43/ETY (2) mukainen yhteisön tärkeänä pitämä alue?

Entä miten komissio voi väittää, että juoksutus on taloudellisesti toteuttamiskelpoinen, kun on ilmeisen selvää, että puolet vuosista on sellaisia, että joessa ei ole riittävästi vettä juoksutukseen vaikka se juoksutettaisiin tyhjiin ja ottaen huomion, että perinteiseen viljelyyn kaavaillut säästöt ovat epäuskottavia ja haittaisivat Albuferan kansallispuistoa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissio on tietoinen hyvin heikosta virtaamasta Júcar-joen alajuoksulla.

Esitys veden juoksutuksesta Júcar-joesta Vinalopóon perustuu oletukseen, että Júcar-joen yläjuoksulla voidaan merkittävästi vähentää veden kulutusta parantamalla alueen kastelujärjestelmiä. Järjestelmien tehostamisen ansiosta ”säästyvä” vesi juoksutetaan Vinalopóon. Olettaen, että juoksutettavaksi aiotut vesivarat todella saadaan käyttöön nykyistä vedenkäyttöä tehostamalla, komissio ei usko Júcar-joen tilan huonontuvan esitetyn juoksutuksen vuoksi.

Júcarin vesistön vedenkäyttösuunnitelmassa katsotaan myös Acequia Real del Jucarin perinteisten kastelujärjestelmien kaipaavan parantamista, mistä saattaa syntyä uusia vesivarojen ”säästöjä” käytettäväksi joen alajuoksulla.

Yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun direktiivin (3) täytäntöönpanon osalta vaatimus saavuttaa hyvä veden ekologinen ja kemiallinen tila vuoteen 2015 mennessä koskee Júcar-jokea samalla tavalla kuin muitakin EU:n alueen pintavesiä. Vastaavasti on noudatettava myös luontotyyppidirektiivin (4) säännöksiä.

---

(1)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 192, 20.7.2002.

(4)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/742 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/742

---

(2004/C 84 E/0838)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3924/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Geroi Sevastopoljan merikelpoisuus

Venäläinen yksirunkoinen alus Geroi Sevastopolja lähti Latviasta Ventspilsin satamasta lastinaan 55 000 tonnia samanlaista polttoainetta kuin Prestige-alus kuljetti. Tiedotusvälineiden mukaan tämän 24 vuotta vanhan tankkerin merikelpoisuus ei ole erityisen hyvä, minkä vuoksi komissio joutui varotoimenpiteenä lähettämään Latviaan tarkastajia tutkimaan aluksen kunnon.

Ottaen huomioon meriturvallisuuskysymyksen ajankohtaisuuden Euroopassa sekä meriympäristölle ja meren luonnonvaroille aiheutuvat vahingot, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| — | Millaisia tarkastuksia Geroi Sevastopoljalle tehtiin? |
| --- | --- |

—

Millaisia tarkastuksia Geroi Sevastopoljalle tehtiin?

| — | Voiko komissio vahvistaa, että alus kuljetti 55 000 tonnia samanlaista polttoainetta kuin Prestige-alus? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio vahvistaa, että alus kuljetti 55 000 tonnia samanlaista polttoainetta kuin Prestige-alus?

| — | Katsooko komissio, että unioniin liittyvien kolmen Baltian maan on joudutettava meriturvallisuutta koskevan lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista voimassa olevan EU-lainsäädännön kanssa jo ennen 1. toukokuuta 2004? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että unioniin liittyvien kolmen Baltian maan on joudutettava meriturvallisuutta koskevan lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista voimassa olevan EU-lainsäädännön kanssa jo ennen 1. toukokuuta 2004?

| — | Voiko komissio antaa tietoja liittyvien valtioiden ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen eroista? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio antaa tietoja liittyvien valtioiden ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen eroista?

| — | Voiko komissio antaa tietoja Maltan ja Kyproksen alusten rekisteröintiä koskevista lainsäädännöistä ja kertoa, vastaavatko näiden maiden lainsäädännöt yhteisön nykyisiä vaatimuksia? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio antaa tietoja Maltan ja Kyproksen alusten rekisteröintiä koskevista lainsäädännöistä ja kertoa, vastaavatko näiden maiden lainsäädännöt yhteisön nykyisiä vaatimuksia?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2004)

Erika- ja Prestige-alusten onnettomuudet ovat tuoneet esille raskaan polttoöljyn aiheuttamien suurvahinkojen katastrofaaliset seuraukset rannikkoalueiden ympäristölle ja taloudelle. Kysymyksessä otetaan esille venäläinen yksirunkoinen öljytankkeri Geroi Sevastopolja, jonka oli tarkoitus lähteä Latviasta Ventspilsin satamasta lastinaan 55 000 tonnia raskasta polttoöljyä ja jonka määränpäänä oli Singapore. Aluksen reitti kulki Euroopan rannikoiden lähivesien kautta.

Komission aloitteesta aluksella kävi Euroopan meriturvallisuusviraston koordinoima monen jäsenvaltion edustajista koottu tarkastajaryhmä ennen sen lähtöä Ventspilsistä. Tarkastajaryhmä totesi, ettei Liettuan viranomaisilla ollut perusteltua syytä pysäyttää alusta satamaan.

On myös korostettava, että komissio toimi erittäin nopeasti Prestige-aluksen onnettomuuden jälkeen ja pyrki ensimmäisissä ehdotuksissaan nimenomaan kieltämään raskaan polttoöljyn kuljettamisen tämäntyyppisillä aluksilla. Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät nämä toimenpiteet, ja 21. lokakuuta 2003 jälkeen yhdellekään raskasta polttoöljyä kuljettavalle yksirunkoiselle alukselle ei ole myönnetty lupaa päästä unionin satamaan tai lähteä unionin satamasta.

Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että ehdokasmaiden on tärkeää soveltaa näitä toimia pikaisesti. Komissio on kääntynyt tässä kysymyksessä 5. joulukuuta 2003 pidetyn liikenneministerineuvoston puoleen ja kehottanut sitä ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että ehdokasmaat eivät enää päästäisi raskasta polttoöljyä kuljettavia yksirunkoisia aluksia satamiinsa.

Ehdokasmaiden ja nykyisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen välisten erojen osalta on syytä korostaa, että ehdokasmaiden puitelainsäädäntö on saatettu voimaan ja se on yhteisön säännöstön mukainen. Ehdokasmaiden on kuitenkin vielä hyväksyttävä jäljellä olevat toimet, joihin kuuluvat esimeriksi Erika I-ja Erika II -paketti.

Kuten edellisessä kappaleessa todetaan, Maltalla ja Kyproksella lipun myöntämistä koskeva sääntelykehys ei ole vielä täysin yhteisön säännöstön mukainen. Malta ja Kypros ovat kuitenkin sitoutuneet tehostamaan toimiaan päästäkseen mahdollisimman pian pois Pariisissa allekirjoitetun satamavaltioiden harjoittamaa tarkastustoimintaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella laaditulta mustalta listalta. Komissio valvoo EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan mukaisesti, että nämä valtiot soveltavat yhteisön lainsäädäntöä moitteettomasti 1. toukokuuta 2004 alkaen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/744 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/744

---

(2004/C 84 E/0839)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3948/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(22. joulukuuta 2003)

Aihe:   Yhdysvaltojen tai muiden valtioiden käytäntö palkita tai rangaista eurooppalaisia yhtiöitä keinona pakottaa niiden kotipaikkoina toimivat EU:n jäsenvaltiot mukautumaan niiden tahtoon

| 1. | Voiko komissio vahvistaa, että osoittaessaan uudelleenrakennushankkeita ja ohjatessaan investointeja armeijansa miehittämässä Irakissa Yhdysvallat tekee edelleen eron yhtäältä sellaisten yritysten, joiden kotipaikka on EU:n jäsenvaltiossa, joka kannatti Yhdysvaltojen näkemyksiä ja tuki sen sotaponnistuksia vuonna 2003 ja toisaalta yritysten, joiden kotipaikka on kyseistä sotaa vastustaneessa EU:n jäsenvaltiossa, välillä ja että Yhdysvallat on ilmoittanut jatkavansa tämän eron tekemistä? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio vahvistaa, että osoittaessaan uudelleenrakennushankkeita ja ohjatessaan investointeja armeijansa miehittämässä Irakissa Yhdysvallat tekee edelleen eron yhtäältä sellaisten yritysten, joiden kotipaikka on EU:n jäsenvaltiossa, joka kannatti Yhdysvaltojen näkemyksiä ja tuki sen sotaponnistuksia vuonna 2003 ja toisaalta yritysten, joiden kotipaikka on kyseistä sotaa vastustaneessa EU:n jäsenvaltiossa, välillä ja että Yhdysvallat on ilmoittanut jatkavansa tämän eron tekemistä?

| 2. | Katsooko komissio, että tämän amerikkalaisten eleen tarkoituksena on tähdentää näyttävästi, että Yhdysvaltojen hallitus ei ole koskaan nähnyt tarvetta ottaa Euroopan ja Yhdistyneiden Kansakuntien näkemykset huomioon toteuttaessaan omia tarkoitusperiään Irakissa ja että se ei jatkossakaan aio juuri välittää toisten esittämistä näkemyksistä? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että tämän amerikkalaisten eleen tarkoituksena on tähdentää näyttävästi, että Yhdysvaltojen hallitus ei ole koskaan nähnyt tarvetta ottaa Euroopan ja Yhdistyneiden Kansakuntien näkemykset huomioon toteuttaessaan omia tarkoitusperiään Irakissa ja että se ei jatkossakaan aio juuri välittää toisten esittämistä näkemyksistä?

| 3. | Onko aiemmin ja muilla alueilla esiintynyt tilanteita, joissa Yhdysvallat kohtelee eri jäsenvaltioiden yrityksiä eri tavoin? Jos vastaus on kyllä, milloin ja missä näin tapahtui? Miten erot kohtelussa perusteltiin kyseisissä tapauksissa? |
| --- | --- |

3.

Onko aiemmin ja muilla alueilla esiintynyt tilanteita, joissa Yhdysvallat kohtelee eri jäsenvaltioiden yrityksiä eri tavoin? Jos vastaus on kyllä, milloin ja missä näin tapahtui? Miten erot kohtelussa perusteltiin kyseisissä tapauksissa?

| 4. | Onko olemassa Yhdysvaltojen lisäksi muitakin valtioita, jotka kohtelevat eri jäsenvaltioiden yrityksiä eri tavoin? Jos vastaus on kyllä, milloin ja missä näin tapahtui? Miten erot kohtelussa perusteltiin kyseisissä tapauksissa? |
| --- | --- |

4.

Onko olemassa Yhdysvaltojen lisäksi muitakin valtioita, jotka kohtelevat eri jäsenvaltioiden yrityksiä eri tavoin? Jos vastaus on kyllä, milloin ja missä näin tapahtui? Miten erot kohtelussa perusteltiin kyseisissä tapauksissa?

| 5. | Hyväksyykö komissio kyseiset, myötämielisten valtioiden yritysten palkitsemisesta johtuvat erot kohtelussa ja pitääkö se niitä tarkoituksenmukaisena keinona pakottaa mahdollisimman monta EU:n jäsenvaltiota mukautumaan kolmannen maan poliittisiin näkemyksiin tai päästä siihen, että EU voi omaksua yhteisen kannan vain silloin, kun kyseinen kanta myötäilee EU:n ulkopuolisen mahtivaltion etuja? |
| --- | --- |

5.

Hyväksyykö komissio kyseiset, myötämielisten valtioiden yritysten palkitsemisesta johtuvat erot kohtelussa ja pitääkö se niitä tarkoituksenmukaisena keinona pakottaa mahdollisimman monta EU:n jäsenvaltiota mukautumaan kolmannen maan poliittisiin näkemyksiin tai päästä siihen, että EU voi omaksua yhteisen kannan vain silloin, kun kyseinen kanta myötäilee EU:n ulkopuolisen mahtivaltion etuja?

| 6. | Mikäli komissio ei voi hyväksyä kysymyksessä 5 kuvailtua asiaintilaa, miten se siinä tapauksessa aikoo tehdä siitä mahdollisimman pian lopun? |
| --- | --- |

6.

Mikäli komissio ei voi hyväksyä kysymyksessä 5 kuvailtua asiaintilaa, miten se siinä tapauksessa aikoo tehdä siitä mahdollisimman pian lopun?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2004)

| 1. | Yhdysvaltain puolustusministeriön 5. joulukuuta 2003 julkistamaa, apulaispuolustusministeri Wolfowitzin allekirjoittamaa ”Determination and Findings” -asiakirjaa sovelletaan 26 urakkasopimukseen, jotka tekee joko liittouman väliaikainen hallinto Irakissa tai puolustusministeriö liittouman väliaikaisen hallinnon puolesta. Sopimukset rahoitetaan 18,6 miljardista Yhdysvaltain dollarista, jotka Yhdysvaltain hallitus on myöntänyt Irakin avustus- ja jälleenrakennusrahastolle IRRFille. ”Determination and Findings” -asiakirjan 4 artiklassa todetaan seuraavaa: | On välttämätöntä suojata Yhdysvaltojen oleellisia turvallisuusetuja ja rajoittaa hankintoja koskeva urakkasopimuskilpailu koskemaan yhtiöitä, joiden kotipaikka on Yhdysvalloissa, Irakissa, liittoumaan kuuluvissa valtioissa tai joukkoja lähettäneissä valtioissa. On selvästi yleisen edun mukaista rajata urakkasopimusten teko niihin yhtiöihin, joiden kotipaikka on jossain näistä valtioista. |
| --- | --- | --- |

1.

Yhdysvaltain puolustusministeriön 5. joulukuuta 2003 julkistamaa, apulaispuolustusministeri Wolfowitzin allekirjoittamaa ”Determination and Findings” -asiakirjaa sovelletaan 26 urakkasopimukseen, jotka tekee joko liittouman väliaikainen hallinto Irakissa tai puolustusministeriö liittouman väliaikaisen hallinnon puolesta. Sopimukset rahoitetaan 18,6 miljardista Yhdysvaltain dollarista, jotka Yhdysvaltain hallitus on myöntänyt Irakin avustus- ja jälleenrakennusrahastolle IRRFille. ”Determination and Findings” -asiakirjan 4 artiklassa todetaan seuraavaa:

On välttämätöntä suojata Yhdysvaltojen oleellisia turvallisuusetuja ja rajoittaa hankintoja koskeva urakkasopimuskilpailu koskemaan yhtiöitä, joiden kotipaikka on Yhdysvalloissa, Irakissa, liittoumaan kuuluvissa valtioissa tai joukkoja lähettäneissä valtioissa. On selvästi yleisen edun mukaista rajata urakkasopimusten teko niihin yhtiöihin, joiden kotipaikka on jossain näistä valtioista.

Asiakirjassa luetellaan valtiot, joista sopimuskilpailuun voidaan osallistua. Nykyisistä jäsenvaltioista ja unioniin liittyvistä valtioista kilpailussa hyväksytään Tšekin tasavalta, Tanska, Viro, Unkari, Italia, Latvia, Liettua, Alankomaat, Puola, Portugali, Slovakia, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. Hyväksyttyjen luettelossa ei mainita Itävaltaa, Belgiaa, Kyprosta, Ranskaa, Suomea, Saksaa, Kreikkaa, Irlantia, Luxemburgia, Maltaa, Sloveniaa ja Ruotsia. Yhdysvaltojen viranomaiset ovat painottaneet, että kyseistä vaatimusta sovelletaan vain pääsopimuspuoliin, ei alihankkijoihin.

| 2. | Vaikka ”Determination and Findings” -asiakirjan mukaan vaatimusta sovelletaan turvallisuussyistä, puolustusministeri Rumsfeld on tehnyt selvästi, että päätökseen sisältyy poliittinen näkökulma. Puhuessaan lehdistötilaisuudessa Washingtonissa 16. joulukuuta 2003 ministeri Rumsfeld totesi, että päätöksen tarkoituksena oli varata urakkasopimukset niille henkilöille, joiden ansiosta Irakin kansan vapauttaminen onnistui. |
| --- | --- |

2.

Vaikka ”Determination and Findings” -asiakirjan mukaan vaatimusta sovelletaan turvallisuussyistä, puolustusministeri Rumsfeld on tehnyt selvästi, että päätökseen sisältyy poliittinen näkökulma. Puhuessaan lehdistötilaisuudessa Washingtonissa 16. joulukuuta 2003 ministeri Rumsfeld totesi, että päätöksen tarkoituksena oli varata urakkasopimukset niille henkilöille, joiden ansiosta Irakin kansan vapauttaminen onnistui.

| 3. | Yhdysvallat on soveltanut monissa tilanteissa jäsenvaltioihin erilaisia lähestymistapoja, kun on ollut kyse Yhdysvaltojen julkisista hankinnoista. Esimerkiksi vuonna 1993 televiestintälaitteiden hankinnan vapauttamisesta käytyjen neuvottelujen epäonnistumisen tuloksena Yhdysvallat päätti rankaista muutamia jäsenvaltioita. Näiden jäsenvaltioiden tavarantoimittajat suljettiin rangaistuksena Yhdysvaltain liittohallin-non sopimuksia koskevan tarjouskilpailun ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.

Yhdysvallat on soveltanut monissa tilanteissa jäsenvaltioihin erilaisia lähestymistapoja, kun on ollut kyse Yhdysvaltojen julkisista hankinnoista. Esimerkiksi vuonna 1993 televiestintälaitteiden hankinnan vapauttamisesta käytyjen neuvottelujen epäonnistumisen tuloksena Yhdysvallat päätti rankaista muutamia jäsenvaltioita. Näiden jäsenvaltioiden tavarantoimittajat suljettiin rangaistuksena Yhdysvaltain liittohallin-non sopimuksia koskevan tarjouskilpailun ulkopuolelle.

| 4. | Vaikkei ole täysin mahdotonta, on kuitenkin hyvin epätavallista, että unionin ulkopuolinen valtio rajoittaisi kaupallisin tai taloudellisin perustein tietyistä jäsenvaltioista kotoisin olevien toimijoiden osallistumista tarjouskilpailuun. Tällainen toimenpide on monesti tehoton, sillä unionin tavarantoimittajien omistuksessa tai hallussa on usein muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia tytäryhtiöitä tai sivuliikkeitä, joista käsin toimenpiteet voitaisiin välttää ja tarjouskilpailuun olisi helppo osallistua. |
| --- | --- |

4.

Vaikkei ole täysin mahdotonta, on kuitenkin hyvin epätavallista, että unionin ulkopuolinen valtio rajoittaisi kaupallisin tai taloudellisin perustein tietyistä jäsenvaltioista kotoisin olevien toimijoiden osallistumista tarjouskilpailuun. Tällainen toimenpide on monesti tehoton, sillä unionin tavarantoimittajien omistuksessa tai hallussa on usein muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia tytäryhtiöitä tai sivuliikkeitä, joista käsin toimenpiteet voitaisiin välttää ja tarjouskilpailuun olisi helppo osallistua.

| 5.ja | 6. Ei ole missään tapauksessa ensimmäinen kerta, kun valtio käyttää rahoituksellisia ja taloudellisia välineitä saavuttaakseen ulkopoliittisia tavoitteitaan. Kuten komissio teki selväksi lehdistötiedotteessaan 11. joulukuuta 2003 (1), komissio seuraa sopimusten tekoon liittyviä menettelyjä varmistaakseen, että Yhdysvallat noudattaa sitoumuksia, jotka perustuvat Maailman kauppajärjestön julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen (GPA-sopimus). |
| --- | --- |

5.ja

6. Ei ole missään tapauksessa ensimmäinen kerta, kun valtio käyttää rahoituksellisia ja taloudellisia välineitä saavuttaakseen ulkopoliittisia tavoitteitaan. Kuten komissio teki selväksi lehdistötiedotteessaan 11. joulukuuta 2003 (1), komissio seuraa sopimusten tekoon liittyviä menettelyjä varmistaakseen, että Yhdysvallat noudattaa sitoumuksia, jotka perustuvat Maailman kauppajärjestön julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen (GPA-sopimus).

---

(1)  IP/03/1713.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/745 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/745

---

(2004/C 84 E/0840)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3980/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(6. tammikuuta 2004)

Aihe:   Tapaus Jukos

Entinen Jukosin turvallisuuspäällikkö Pichugin pidätettiin 19. kesäkuuta syytettynä rouva Kostinan murhayrityksestä ja Gorinsin pariskunnan murhan järjestämisestä. Basmannyin tuomioistuin on vahvistanut pidätyksen. Moskovalainen tuomioistuin on vahvistanut päätöksen ja hylännyt asianajajien vaatimuksen Pichuginin vapauttamisesta kolmen miljoonan ruplan takuusummaa vastaan. Tutkijat ovat kieltäytyneet paljastamasta syitä, joiden perusteella Pichuginia epäillään. Murhaajat on sen sijaan jo tuomittu. Koska Basmannyin tuomioistuin on toiminut toistuvasti lainvastaisesti, Pichuginin asianajajat ovat kannelleet Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Merkittävä Jukosin osakkeenomistaja Lebedev pidätettiin petoksesta syytettynä heinäkuussa 2003. Hän on tällä hetkellä tutkintavankeudessa. Aseistetut FSB:n agentit tekivät 26. lokakuuta 2003 yllätyshyökkäyksen Jukosin hallituksen puheenjohtajan Khodorkovskin lentokoneeseen ja pidättivät hänet epäiltynä petoksesta ja veropetoksesta. Venäjän oikeuslaitos on koko tämän prosessin ajan jatkuvasti rikkonut syytettyjen perustuslaillisia oikeuksia ja heidän oikeuttaan puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Vakavimmista rikkomuksista voidaan mainita asianajajayhteisön roolin ja asianajajan ja hänen asiakkaansa välisen luottamuksellisuuden loukkaaminen, kieltäytyminen julkisten oikeudenkäyntien järjestämisestä, tehokkaan oikeusavun saamisoikeuden loukkaaminen, sattumanvaraiset pidätykset, kidutus ja laittomat etsinnät sekä tuomioistuimen puolueellinen asennoituminen. Sitä paitsi Khodorkovskin hallussa olleet 53 prosenttia Jukosin osakkeista on takavarikoitu. Syyttäjän mukaan tällä on pyritty estämään ulkomaisille sijoittajille kuuluvien osakkeiden myynti. Kaiken kaikkiaan Jukosin osakkeista on takavarikoitu 61 prosenttia, mikä on lisännyt pelkoa Jukosin purkamisesta tai kansallistamisesta. Poliittisen luonteensa takia Jukosin tapaus on takaisku Venäjän federaation demokratiakehitykselle ja ilmaisunvapaudelle, jota se tukahduttaa entisestään.

Eikö Venäjän oikeusviranomaisten ja poliittisten päättäjien käytös ole komission mielestä ristiriidassa oikeusvaltioperiaatteen kanssa? Millaisia toimenpiteitä komissio aikoo ehdottaa jäsenvaltioille ja mihin toimiin se aikoo itse toimivaltansa puitteissa ryhtyä saadakseen Venäjän viranomaiset noudattamaan voimassa olevia oikeusvaltion periaatteita ja ennen kaikkea turvatakseen Pichuginille, Lebedeville ja Khodorovskille loukkaamattoman oikeuden puolustukseen, syyttömyysolettaman ja kaikki muut perusoikeudet? Katsooko komissio, etteivät Venäjän federaation kansalaisten perusoikeudet eivätkä venäläisten ja ulkomaisten sijoittajien oikeudet toteudu tyydyttävällä tavalla tämän päivän Venäjällä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on seurannut tiiviisti Venäjän viimeaikaisia tapahtumia, kuten sitä, että Venäjän viranomaiset pidättivät Mihail Khodorkovskin ja takavarikoivat merkittävän osan Jukosin osakkeista.

Komissio on tietoinen väitteistä, joiden mukaan tapauksessa on rikottu perustuslaillista prosessia ja oikeusturvaa. Komissiolla on sellainen käsitys, että Khodorkovskia puolustavat asianajajat hakevat parhaillaan oikaisua Venäjän oikeusjärjestelmästä ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimesta. Komissio seuraa erittäin kiinnostuneena näiden kanteiden tulosta.

Unionin ja Venäjän huippukokouksessa 6. marraskuuta 2003 sekä EU:n ja Venäjän pysyvässä kumppanuusneuvostossa 27. huhtikuuta 2004 — samoin kuin muussa poliittisessa vuoropuhelussa Venäjän viranomaisten kanssa — komissio on korostanut, että Venäjän on varmistettava oikeudenmukainen, syrjimätön ja oikeasuhteinen lain soveltaminen. Se on korostanut, että nämä periaatteet ovat unionin ja Venäjän kumppanuuden olennaisia osia ja että niiden noudattamatta jättäminen saattaa heikentää Venäjällä viime vuosina tapahtunutta edistymistä kaupan ja sijoitusten kehittymisen kannalta myönteisen toimintaympäristön luomisessa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/746 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/746

---

(2004/C 84 E/0841)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4055/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Uusiutuvat energiamuodot

Miten suuri osuus TEN-E-budjetista käytetään uusiutuviin energiamuotoihin, ja miten suuri osa siitä suunnataan Skotlantiin Euroopan parlamentin ja neuvoston 26. kesäkuuta 2003 tekemän päätöksen 1 229/2003/EY (1) liitteeseen III sisältyvän hankkeen 3.50 mukaisesti? Mainittu päätös sisältää joukon Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevia suuntaviivoja, ja sillä kumotaan päätös 1254/96/EY (2).

Mitkä jäsenvaltiot ovat parhaita ja mitkä huonoimpia kehittämään uusiutuvia energiamuotoja? Minkä osuuden EU:n energiatuotannosta pitäisi olla peräisin uusituvista energiamuodoista, jotta EU voisi täyttää Kioton tavoitteet, ja mikä osuus mainitusta tuotannosta voisi mahdollisesti olla peräisin erityisesti Skotlannista? Voidaanko mainitut tilastotiedot esittää eriteltyinä kunkin uusituvan energiamuodon osalta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 2004)

Kesäkuuhun 2003 mennessä oli Euroopan laajuista energiaverkkoa koskevien suuntaviivojen mukaisesti määritetty vain yksi hanke, joka koskee tuulivoiman liittämistä sähkönsiirtoverkkoon. Hankkeen tarkoituksena oli tehostaa ja kehittää sähkönsiirtoyhteyksiä Koillis- ja Länsi-Espanjassa ja se sai tukea TEN-ohjelmasta (komissio teki vuonna 1999 päätöksen 0,2 miljoonan euron suuruisesta rahoitustuesta).

Kesäkuussa 2003 tehdyn Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä määriteltiin useita samankaltaisia hankkeita (esim. samanlaisia yhteyksiä Skotlannissa ja Englannissa koskeva hanke), joille voidaan nyt myöntää TEN-tukea. Hankkeet voivat saada TEN-tukea sillä edellytyksellä, että komissiolle tehdään tukihakemus, hakemus saa myönteisen arvosanan arvioinnissa ja se tulee valituksi TEN-ohjelman vuotuisessa tukimenettelyssä. Komissio lähettää vuoden 2004 hakulomakkeet lähiviikkojen aikana.

Tukeakseen markkinakehitystä ja vauhdittaakseen siirtymistä kohti energiapolitiikan kannalta ”kestävää ja vihreää Eurooppaa” unioni on asettanut itselleen kunnianhimoisia tavoitteita:

| — | Yleistavoite kasvattaa uusiutuvan energian osuutta yhteenlasketussa sisäisessä bruttokulutuksessa kuudesta (1990-luvun lopun tilanne) kahteentoista prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

—

Yleistavoite kasvattaa uusiutuvan energian osuutta yhteenlasketussa sisäisessä bruttokulutuksessa kuudesta (1990-luvun lopun tilanne) kahteentoista prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.

| — | Vuonna 2003 asetettu tavoite (ja kansalliset tavoitteet), jonka mukaan 22 % sähkönkulutuksesta katetaan uusiutuvalla energialla vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2003 asetettu tavoite (ja kansalliset tavoitteet), jonka mukaan 22 % sähkönkulutuksesta katetaan uusiutuvalla energialla vuoteen 2010 mennessä.

| — | Vuonna 2002 asetettu erityistavoite, jonka mukaan 5,75 % moottoriajoneuvoissa käytettävästä polttoaineesta perustuu biomassaan vuoteen 2010 mennessä. Jäsenvaltiot on velvoitettu asettamaan vuonna 2004 omat tavoitteensa asteittaisesta siirtymisestä biopolttoaineisiin vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2002 asetettu erityistavoite, jonka mukaan 5,75 % moottoriajoneuvoissa käytettävästä polttoaineesta perustuu biomassaan vuoteen 2010 mennessä. Jäsenvaltiot on velvoitettu asettamaan vuonna 2004 omat tavoitteensa asteittaisesta siirtymisestä biopolttoaineisiin vuoteen 2010 mennessä.

Komissio esittää neuvostolle ja parlamentille kesään 2004 mennessä täydellisen kertomuksen vihreän sähkön tilanteesta eri jäsenvaltioissa.

Uusiutuvien energioiden läpimurto, joka edellyttää uusia ja tehokkaampia poliittisia toimia, voi vähentää vuosittaisia hiilidioksidipäästöjä (CO2) noin 190 miljoonaa tonnia vuoteen 2010 mennessä (verrattuna uusiutuvan energian noususuuntaan vuosina 1995—2000). Tämä on noin puolet siitä, mitä tarvitaan Kioton tavoitteen saavuttamiseen.

Lämmöntuotanto tarjoaa merkittävän potentiaalin uusiutuvien energialähteiden ja varsinkin biomassan käytölle, mutta tästä ei ole asetettu Skotlantia koskevaa määrällistä tavoitetta. Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön, lähinnä vesivoiman, osuus on nykyään noin 13 prosenttia Skotlannin sähköntuotannosta, ja Skotlannin hallitus on asettanut tavoitteekseen nostaa sen 18 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä Renewables Obligation Order -määräyksen nojalla. Skotlannin hallitus harkitsee parhaillaan tavoitetta, jonka mukaan 40 % sähköntuotannosta saataisiin uusiutuvista energialähteistä vuonna 2020.

---

(1)  EUVL L 176, 15.7.2003, s. 11.

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 147.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/747 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/747

---

(2004/C 84 E/0842)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4056/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpano

Yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen valvontaa koskevaan neljänteen vuosittaiseen arviointiin sisältyvä komission tulostaulu osoittaa, että Iso-Britannia on ollut erityisen haluton sisällyttämään direktiivit lainsäädäntöönsä asianmukaisten määräaikojen puitteissa. Voiko komissio tässä yhteydessä verrata Skotlannin aluehallitusta muuhun Isoon-Britanniaan ja muuhun EU:hun sen osalta, onko se pannut yhteisön ympäristölainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, vai onko se jättänyt sen tekemättä?

Koska neljännessä vuosittaisessa arvioinnissa korostetaan myös jatkuvia ongelmia yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa kaikkialla EU:ssa, mihin toimiin komissio on ryhtynyt parantaakseen täytäntöönpanon tasoa, ja miten mainitut toimet ovat tuottaneet tulosta tähän mennessä? Mitä lisävaltuuksia komissio haluaisi itselleen lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa varten?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Yhdistyneen kuningaskunnan saavutukset yhteisön ympäristölainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä eivät eroa merkittävästi muista jäsenvaltioista. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa luultavasti neljännen vuosikatsauksen sivulla 44 olevaan taulukkoon ja kuvioon, jonka mukaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan on nostettu kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden ilmoittamatta jättämisen vuoksi 21 kannetta, joiden käsittely oli 31. joulukuuta 2002 mennessä vielä kesken, kun kaikkien jäsenvaltioiden osalta luku on 97 (eli Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on 21,6 % kaikista käsiteltävänä olevista kanteista).

Viimeisimpien, 31. joulukuuta 2003 päivättyjen numerotietojen mukaan tilanne on kuitenkin toisenlainen. Käsittely on tällä hetkellä kesken ainoastaan viidessä Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa rikkomis-tapauksessa, kun luku on kaikkien jäsenvaltioiden osalta 79 (Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on siis 6,3 % kaikista tapauksista, joten se on jäsenvaltioiden joukossa keskitasoa). Tähän tilastolliseen muutokseen on vaikuttanut merkittävästi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-30/01 hiljattain antama tuomio, jonka mukaan joitakin sisämarkkinadirektiivejä, joissa on asetettu ympäristöön liittyviä oheistavoitteita, ei tarvitse panna täytäntöön Gibraltarin alueella. Näin ollen useiden Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan täytäntöönpanotoimien ilmoittamatta jättämisen vuoksi nostettujen kanteiden käsittely on voitu lopettaa.

On mahdotonta sanoa, mikä osa kansallisessa täytäntöönpanossa kohdatuista ongelmista johtuu Skotlannin hallituksesta. Komissio tutkii jäsenvaltioiden rikkomistapaukset riippumatta siitä, mikä on niiden alueellinen jakauma. On jäsenvaltioiden asia päättää, miten direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja ne päättävät myös, kuinka paljon kansallisia säädöksiä täytäntöönpano käsittää.

Yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkaammasta valvonnasta 11. joulukuuta 2002 annetun komission tiedonannon (1) mukaisesti komissiossa on meneillään useita hankkeita yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseksi. Täytäntöönpanoa tehostetaan kantelumenettelyn ja rikkomisesta johtuvan menettelyn lisäksi myös monilla ennakoivilla toimenpiteillä, kuten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa järjestettävillä ns. pakettikokouksilla, tarjoamalla tietoja parhaista täytäntöönpanoa koskevista esimerkeistä, toimittamalla jäsenvaltioille täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja, julkaisemalla täytäntöönpanoraportteja (kuten neljäs vuosikatsaus) sekä antamalla ennakkovaroituksia uusista yhteisön direktiiveistä niiden hyväksymisen jälkeen ja ennen täytäntöönpanolle asetetun määräajan umpeutumista.

Kysyjä tiedustelee myös, tarvitseeko komissio lisävaltuuksia yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanemiseksi. Komission mielestä se on saanut EY:n perustamissopimuksessa riittävät valtuudet seurata ja valvoa yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamista.

---

(1)  KOM(2002) 725 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/748 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/748

---

(2004/C 84 E/0843)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4066/03

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Biometriset passit

Yksi komission vuoden 2004 työohjelmassa (1) mainittu toimenpide on asetusehdotus, jossa määritellään viisumitietojärjestelmän ominaisuudet.

Tietyistä maista Yhdysvaltoihin haluavien henkilöiden on 5. tammikuuta 2004 lähtien kuljettava tiettyjä biometrisiä tietoja keräävien kuvauslaitteiden läpi. Kerättyjä tietoja käytetään kyseisten henkilöiden oleskelun valvontaan Yhdysvalloissa. Yhdysvallat alkaa ensi vuonna antamaan biometrisiä tietoja sisältäviä passeja.

Biometriatekniikka tarjoaa useita vaihtoehtoja: voidaan kuvata kasvoja, käsiä ja jopa silmiä. Tällaisten tekniikkojen kustannukset ovat yhä hyvin korkeat, eivätkä ne ole vielä täysin luotettavia.

Millaisella aikataululla komissio aikoo ottaa EU:ssa käyttöön biometriatekniikkaan perustuvat passit? Onko niiden käyttöönotto toteutettavissa keskipitkällä aikavälillä?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2004)

Thessalonikissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto (19. ja 20. kesäkuuta 2003) ryhtyi Euroopan tasolla toimiin turvallisuuden lisäämiseksi vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella ja vaati ”johdonmukaista lähestymistapaa biometristen tunnisteiden tai biometristen tietojen käyttämiseen, jotta voitaisiin löytää yhdenmukaistettuja ratkaisuja kolmansien valtioiden kansalaisten asiakirjoja, EU:n kansalaisten passeja ja tietojärjestelmiä (VIS ja SIS II) varten” sekä kehotti komissiota ”laatimaan asianmukaiset ehdotukset ja aloittamaan viisumeista”.

Ensimmäisenä toimenaan komissio esitti syyskuussa 2003 kaksi ehdotusta (2), jotka koskevat kahden biometrisen tunnisteen eli kasvokuvan ja kahden sormenjälkikuvan lisäämistä yhtenäisen viisumin kaavaan ja kolmansien maiden kansalaisten oleskelulupaan.

Seuraavaksi komissio aikoo esittää ehdotuksen eurooppalaisen passin turvaominaisuuksien yhdenmukaistamisesta, biometria mukaan luettuna. Ehdotukseen sisällytetään ainoastaan passin turvallisuutta parantavia säännöksiä, joilla yhdenmukaistetaan ja muutetaan oikeudellisesti sitoviksi yhteiset turvaominaisuudet, jotka tällä hetkellä sisältyvät neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien hyväksymään päätöslauselmaan, joka ei ole sitova. Lisäksi mukaan otetaan biometriset tunnisteet. Toteutettavat toimet eivät saa ylittää sitä, mikä on välttämätöntä turvallisuussyistä ja ulkorajoja ylittävien kansalaisten valvomiseksi.

Viisumia ja kolmansien maiden kansalaisten oleskelulupia koskevissa ehdotuksissa (2) asetetaan oikeudellinen kehys biometristen tunnisteiden lisäämiselle kyseisiin asiakirjoihin. Valittujen biometristen tunnisteiden teknisiin ominaisuuksiin ja turvaamiseen liittyvien käytännön täytäntöönpanotoimien suunnittelusta vastaa yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1683/95 (3) 6 artiklan mukaisesti perustettu komitea. Täytäntöönpanoa koskeva määräaika, joka on kasvokuvan osalta kaksi vuotta ja sormenjälkikuvien osalta kolme vuotta, alkaa vasta, kun komissio on hyväksynyt kyseiset tekniset ominaisuudet.

Edellä mainitussa asetusehdotuksessa on tarkoitus esittää vastaava järjestelmä passin osalta.

---

(1)  KOM(2003) 645 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 5 5 8 lopullinen.

(3)  EYVL L 164, 14.7.1995.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/749 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/749

---

(2004/C 84 E/0844)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4068/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe:   Torinon ja Milanon välisellä moottoritiellä perittävä laiton tietulli

Suurnopeusrautatien rakennustöiden vuoksi noin 100 kilometriä Torinon ja Milanon välisestä 123 kilometriä pitkästä moottoritiestä on kavennettua tietä ja kiertotietä. Tie on jaettu vaarallisesti kahtia betonisilla liikenteenjakajilla eikä hätäkaistoja ole lainkaan, mikä heikentää selvästi tienkäyttäjien turvallisuutta.

Näissä olosuhteissa on selvää, että Torinon ja Milanon välinen tie ei ole tällä hetkellä varsinainen moottoritie. Eikö komissio pidä näin ollen laittomana, että tien hoidosta vastaava yhtiö perii tietullia eikä suostu edes antamaan tietullimaksusta alennusta Italian ja muun Euroopan autoilijoille?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

On väistämätöntä, että rakennustyöt ajoittain tilapäisesti rajoittavat moottoriteiden käyttöä. Näissä tapauksissa ja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa moottoritie ei kuitenkaan verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17. kesäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY (1) mukaisesti lakkaa olemasta moottoritie. Henkilöautot eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. Päätös laskea henkilöautojen tietulleja kysymyksessä esitetyllä tavalla kuuluu näin ollen moottoriteiden käyttöoikeussopimusten haltijoille, jotka toimivat omien kaupallisten periaatteidensa ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 187, 20.7.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/750 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/750

---

(2004/C 84 E/0845)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0003/04

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe:   Luonnonvaraisten lintujen kauppa

Onko komissio tietoinen luonnosta pyydystettyjen lintujen laillisesta kaupasta Euroopassa? Vuosien 1997 ja 2000 välisenä aikana Eurooppaan tuotiin lähes puoli miljoonaa lintua, etupäässä papukaijoja.

Voisiko komissio harkita näiden lintujen suojelemista ehdottamalla niiden tuonnin kieltämistä koskevaa lainsäädäntöä nyttemmin voimassa olevan Yhdysvaltojen lainsäädännön esimerkin mukaisesti? Sen jälkeen, kun ”Wild Bird Conservation Act” -laki hyväksyttiin Yhdysvalloissa, salametsästys on vähentynyt. On odotettavissa, että eurooppalainen lainsäädäntö vaikuttaisi vastaavalla tavalla.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Komissio on tietoinen luonnonvaraisten lintujen laillisesta kaupasta, ja luonnonvaraisten lintujen suojelua varten on jo voimassa erityinen yhteisön lainsäädäntö.

Suurin osa luonnonvaraisista lintulajeista, joille on kysyntää markkinoilla (papukaijat mukaan luettuina), mainitaan luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteissä. CITES-sopimus on pantu täytäntöön EU:ssa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä 9. joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97 (1). CITES-sopimuksen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 ensisijaisena tarkoituksena on suojella luonnonvaraisia eläin- ja kasvilajeja kestämättömältä kaupalta. CITES-sopimuksen tavoitteena ei ole vastustaa kaikkea luonnonvaraisilla lajeilla käytävää kauppaa vaan edistää näiden lajien säilymistä säätelemällä niillä käytävää kauppaa ja taistella laitonta kauppaa vastaan.

Luonnonvaraisten lintujen suojelua koskevan lain (Wild Bird Conservation Act, jäljempänä WBCA) nojalla Yhdysvallat ei salli luonnosta pyydystettyjen CITES-sopimuksessa lueteltujen lintujen maahantuontia, lukuun ottamatta joitakin WBCA-lain mukaisia poikkeuksia. Yksi poikkeuksista koskee hyväksyttyyn kestävän käytön ohjelmaan kuuluvia lintuja, mutta tällä hetkellä ei ole olemassa hyväksyttyjä ohjelmia. Komissio ei jäljempänä lueteltavien syiden vuoksi katso nyt tarpeelliseksi laatia vastaavaa lainsäädäntöä.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 338/97 uhanalaiset lajit on luetteloitu niiden uhanalaisuusasteen mukaan neljään liitteeseen (A—D). Α-liitteessä luetellaan ne lajit, jotka ovat vaarassa kuolla sukupuuttoon ja jotka siten kaipaavat eniten suojelua. Kriittisen suojelutarpeen vuoksi näiden lajien yksilöiden kauppa on kielletty — kauppa on sallittu ainoastaan lajin säilymistä edistävässä tarkoituksessa, esim. tutkimus- ja koulutustarpeisiin tai vankeudessa lisääntymiseen tähtääviä hankkeita varten. Valtaosa liitteissä luetelluista lajeista esiintyy kuitenkin liitteessä B. Siinä luetellaan lajit, jotka eivät suoranaisesti ole uhanalaisia mutta joista saattaa tulla sellaisia. Näillä lajeilla käytävä kauppa on tarkoin säänneltyä.

Yllä mainittu asetus menee CITES-sopimusta pidemmälle rajoittamalla tiukasti B-liitteessä mainittujen lajien maahantuontia. Näiden tiukempien säännösten nojalla joidenkin lajien kauppa voidaan keskeyttää, jos sen katsotaan olevan kestämätöntä. Asetuksessa myös edellytetään eläviä eläimiä kuljetettavan inhimillisellä tavalla. Lisäksi joidenkin lajien tuonti kaikista alkuperämaista voidaan keskeyttää, jos on suuri vaara, että eläimet kuolisivat matkan aikana tai menehtyisivät ennenaikaisesti vankeudessa. Itse asiassa tämä CITES-sopimuksen säännökset täytäntöön paneva EU-lainsäädäntö kuuluu alallaan kattavimpiin maailmassa.

Kaikki Euroopan unionin alueella luonnollisesti esiintyvät lintulajit on suojeltu luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) (jäljempänä ”lintudirektiivi”) nojalla. Kaupallisista etunäkökohdista mahdollisesti aiheutuvan myyntirajoituksia koskevan haitallisen painostuksen ehkäisemiseksi direktiiviin sisältyy yleinen kaupallistamisen kielto, poikkeuksena pieni joukko liitteessä III lueteltuja lajeja, joiden kauppa voidaan sallia, jos linnut on hankittu laillisesti.

Kaikkien eurooppalaisten luonnonvaraisten lintujen kaupan kieltämistä koskevan kysymyksen osalta komissio viittaa jo olemassa olevaan, edellä mainittuun lintudirektiiviin sisältyvään kieltoon. Euroopan ulkopuolelta tuotavien lintujen kohdalla on kuitenkin otettava huomioon yhteisön lainsäädännön tehokkuuden monet tekijät ja lainsäädännön yhteneväisyys luonnonvaraisen eläimistön kestävän käytön periaatteen kanssa. Ympäri maailmaa monien maiden viranomaiset pitävät jälkimmäistä periaatetta parempana ratkaisuna luonnonvaraisen eläimistön suojelemiseksi kuin kaikkien CITES-sopimuksessa lueteltujen lintulajien kansainvälisen kaupan kieltoa. Komissio katsoo, että CITES-sopimus on tehokas väline luonnonvaraisen eläimistön kestävän käytön käsitteen toteuttamiseksi käytännössä. Suora kielto toisaalta vain rohkaisisi viejämaita siirtymään toisiin, kestämättömämpiin maankäytön muotoihin eikä siten palvelisi mainittujen lintulajien etuja. Todennäköisesti kielto myös edistäisi salakuljetusta ja petoksia, koska kiellon myötä poistuisi yhteys sosiaalis-taloudellisiin näkökohtiin, jotka sisältyvät kestävyyden käsitteeseen.

---

(1)  EYVL L 61, 3.3.1997.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/751 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/751

---

(2004/C 84 E/0846)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0023/04

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Komissiolle annettujen Botnia-rataa koskevien tietojen puutteellisuus

EU-komissio antoi myöntävän vastauksen Ruotsin hallituksen pyyntöön Botnia-radan rakentamisesta itään. Pyynnössä ilmoitettiin matkustusajan ja toiminnan olevan ”pakottavia syitä” Pohjois-Euroopan suurimman, Natura 2000 -alueeksi luokitellun suistomaan käyttämiseen tähän tarkoitukseen.

Ruotsin rautatieviranomaiset päättivät jo ennen keväällä annettua lausuntoa itäistä rataosuutta koskevasta säästötoimesta, joka mitätöi nämä syyt. Kabinetin päällikön Rolf Annerbergin mukaan näitä tietoja ei ole välitetty komissiolle. Hallitus on antanut suostumuksensa radalle ja säästötoimelle. Tyytyykö komissio hallituksen antamiin puutteellisiin tietoihin?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Komission tietoon ei ole tullut minkäänlaisia Botnia-radan suunnitteluun liittyviä muutoksia, jotka mitätöisivät myönteiseen kantaan johtaneet pakottavat syyt. Komissio pyytää Ruotsin viranomaisilta tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista hankkeen suunnitteluun liittyvistä muutoksista ja ilmoittaa parlamentin jäsenelle Ruotsin viranomaisten lisäselvityksen tulokset.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/752 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/752

---

(2004/C 84 E/0847)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0030/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Täyttömaan- ja soranottopaikat

Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa jonkinlaista EU-lainsäädäntöä, joka määräisi täyttömaan- ja soranottopaikkojen etäisyyden taloista, teistä ja vesistöistä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Kaatopaikkoihin sovelletaan kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annettua neuvoston direktiiviä 1999/31/EY (1). Sen liitteen I kohdassa 1 säädetään, että kaatopaikan sijoittamisessa on otettava huomioon vaatimukset, jotka liittyvät

| a) | etäisyyteen asuin- ja virkistysalueiden, vesireittien, vesistöjen ja muiden maatalous- tai kaupunkikohteiden rajoista; |
| --- | --- |

a)

etäisyyteen asuin- ja virkistysalueiden, vesireittien, vesistöjen ja muiden maatalous- tai kaupunkikohteiden rajoista;

| b) | pohjaveden ja rannikkovesien tai luonnonsuojelualueiden esiintymiseen alueella; |
| --- | --- |

b)

pohjaveden ja rannikkovesien tai luonnonsuojelualueiden esiintymiseen alueella;

| c) | alueen geologisiin ja hydrogeologisiin olosuhteisiin; |
| --- | --- |

c)

alueen geologisiin ja hydrogeologisiin olosuhteisiin;

| d) | tulvien, vajoamien, maanvyörymien tai lumivyöryjen mahdollisuuteen alueella; |
| --- | --- |

d)

tulvien, vajoamien, maanvyörymien tai lumivyöryjen mahdollisuuteen alueella;

| e) | luonnon tai kulttuuriperinnön suojeluun alueella. |
| --- | --- |

e)

luonnon tai kulttuuriperinnön suojeluun alueella.

Kaatopaikalle voidaan myöntää lupa ainoastaan siinä tapauksessa, että kohteen ominaisuudet suhteessa edellä mainittuihin vaatimuksiin tai tarpeellisiin parannustoimenpiteisiin osoittavat, ettei kaatopaikasta aiheudu vakavaa ympäristöriskiä. Direktiivissä ei kuitenkaan määritellä erityisiä etäisyyksiä asumuksista, teistä tai vesistöistä.

Soranottoa säännellään tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 25 päivänä kesäkuuta 1985 annetulla neuvoston direktiivillä 85/337/ETY (2), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1l/EY (3). Soranottopaikan sijainti on yksi huomioon otettavista tekijöistä arvioitaessa toiminnan todennäköisiä vaikutuksia. Kuten edellä, direktiivissä ei määritellä erityisiä etäisyyksiä, mutta direktiivin kansallisiin täytäntöönpanojärjestelyihin saattaa sisältyä asiaa koskevia vaatimuksia.

---

(1)  EYVL L 182, 16.7.1999.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(3)  EYVL L 73, 14.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/752 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/752

---

(2004/C 84 E/0848)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0044/04

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Val Jumela

Direktiivin 92/43/ETY (1) 3 artiklan nojalla on perustettu yhdenmukainen eurooppalainen ekologinen verkosto, joka muodostuu nimellä Natura 2000 tunnetuista erityisten suojelutoimien alueista.

Edellä mainitun direktiivin 4 artiklassa säädetään menettelystä, jonka mukaisesti Natura 2000 -verkosto muodostetaan. Ensiksi jäsenvaltiot ehdottavat luetteloa yhteisön tärkeinä pitämistä alueista, ja komissio hyväksyy jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella luettelon yhteisön tärkeinä pitämistä alueista. Lopuksi jäsenvaltiot nimittävät yhteisön tärkeinä pitämät alueet erityisten suojelutoimien alueiksi.

Direktiivin 6 artiklassa säädetään erityisten suojelutoimien alueilla toteutettavista suojelutoimenpiteistä. Lisäksi 4 artiklan 5 kohdassa säädetään, että kun jokin alue on merkitty komission hyväksymään yhteisön tärkeinä pitämien alueiden luetteloon, sitä koskevat 6 artiklan säännökset.

Edellä mainitussa nimittämismenettelyssä jäsenvaltioiden on otettava huomioon direktiivin liitteisiin I ja II sisältyvien yhteisön tärkeinä pitämien luontotyyppien sekä eläin- ja kasvilajien esiintyminen kyseisillä alueilla.

Val Jumela (osa Val di Fassan aluetta) on ainoa alue, jolla esiintyy vielä Botrychium simplexiä, joka on direktiivin 92/43/ETY liitteeseen II sisältyvä endeeminen kasvilaji.

Voiko komissio ilmoittaa, sisällytetäänkö Val Jumela Alppien biomaantieteellistä aluetta koskevaan yhteisön tärkeinä pitämien alueiden luetteloon yhteisön tärkeinä pitämien alueiden luettelojen laadinnassa sovellettavien kriteerien perusteella, ja jos ei sisällytetä, niin miksei?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Komissio antoi luettelon Alppien alueella sijaitsevista yhteisön tärkeänä pitämistä kohteista 22. joulukuuta 2003. Tämä luettelo ei sisällä Trenton autonomisessa provinssissa sijaitsevaa Val Jumelan aluetta.

Komission antama luettelo perustuu kansallisten viranomaisten esitykseen, jonka mahdollisuudet yltää luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY esitettyihin tavoitteisiin komissio arvioi sarjassa biomaan-tieteellisiä seminaareja yhdessä Euroopan ympäristökeskuksen luonnonsuojelun ja biodiversiteetin teema-keskuksen kanssa. Tähän menettelyyn osallistui tiiviisti ympäristöalan kansalaisjärjestöjä, maanomistajien järjestöjä sekä riippumattomia asiantuntijoita.

Viimeinen Alppien aluetta koskeva biomaantieteellinen seminaari järjestettiin Brysselissä 11. ja 12. lokakuuta 2001, ja seminaarissa todettiin, että alue, jota Italia oli Botrychium simplex -lajin (pikkunoidanlukko) osalta esittänyt, oli ainoa alue, jossa lajia esiintyi.

Huhtikuussa 2003 Maailman luonnon säätiön (WWF) paikallisosasto ilmoitti komissiolle, että tämän kasvilajin ainoa kasvupaikka onkin itse asiassa Val Jumela ja että Botrychium simplex -lajihavainto perustui vanhoihin kirjamainintoihin, kun taas itse kasvia ei ollut havaittu alueella pitkään aikaan. Valitettavasti komissio sai tämän tiedon vasta, kun Alppien aluetta koskevan luettelon arviointi oli jo saatu päätökseen, eikä arviointikeskustelua voitu enää avata uudelleen yksittäisten kohteiden osoittamiseksi.

Tällä hetkellä komission ensisijaisena tavoitteena on saattaa päätökseen yhteisön tärkeinä pitämiä alueita koskevan luettelon laatiminen kaikkien biomaantieteellisten alueiden osalta. Kaikkien 15 jäsenvaltion osalta työn odotetaan valmistuvan vuonna 2004. Vasta sen jälkeen komissio voi ryhtyä tekemään muutoksia annettuihin luetteloihin jäsenvaltioiden esitysten pohjalta. Sitä ennen jäsenvaltiot voivat tietenkin ryhtyä toimenpiteisiin tämän lajin tai muiden lajien suojelemiseksi kansallisen tai alueellisen lainsäädäntönsä kautta.

Italian viranomaiset ovat tietoisia Botrychium simplex -lajia koskevasta tietojenvaihdosta.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/753 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/753

---

(2004/C 84 E/0849)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Ence-yhtiöön kuuluvan Celulosas de Pontevedra -sellutehtaan sekä Pontevedran kaupungin (Galicia) ja sen asukkaiden välinen konflikti tehtaan aiheuttaman saastumisen vuoksi

Ence-yhtiöön kuuluva Celulosas de Pontevedra -sellutehdas on yli 40 vuoden ajan toiminut Ria de Pontevedran rannalla sijaitsevalla sen käyttöön annetulla valtion omistamalla maa-alueella, joka on nykyään käytännöllisesti katsoen Pontevedran kaupungin aluetta. Tehtaan sijainti haittaa Pontevedran ja Mannin kaupunkien välisen ranta-alueen kehittämistä. Entinen valtion yhtiö Celulosas de Pontevedra on nykyään yksityistetty, ja sen tärkein osakkeiden omistaja ja hallintoneuvoston puheenjohtaja on Caixa Galicia -pankki. Tämä Ence-yhtiöön kuuluva yritys saastuttaa niin Rian vesiä kuin ilmaa sen ympärillä, mistä alueen asukkaat ovat tehneet useita valituksia ja mikä on johtanut jo vuosia sitten yrityksen ja Pontevedran kaupungin väliseen avoimeen konfliktiin. Kansalaiset ja kaupunginhallitus vaativat tehtaan siirtämistä toiseen paikkaan. Nyt Ence-yhtiö aikoo Galician hallituksen tuella vakiinnuttaa tehtaan sijaintipaikan ostamalla kyseisen maa-alueen ja perustamalla sinne vielä paperitehtaan osaksi siellä tuotetun sellun jalostamiseksi. Tätä varten Ence pyrkii saamaan yhtiökumppanikseen Georgia Pacific Corporationin, jonka kotipaikka on Atlantassa Yhdysvalloissa ja jonka tuotanto on maailmanlaajuista. Kyseinen yhtiö on tunnettu aiheuttamistaan ympäristö- ja turvallisuusongelmista johtuvista konflikteista ja vakavista onnettomuuksista, kuten tulipaloista, räjähdyksistä ja myrkkypäästöistä, jotka ovat johtaneet ihmishenkien menetykseen ja laajamittaiseen metsien tuhoutumiseen kolmannessa maailmassa.

Tietääkö komissio tästä Celulosas de Pontevedra -tehtaan tilanteesta ja sen saastuttavasta vaikutuksesta, sen sijainnista julkisella ja kaupungin alueella sekä sen ja kansalaisten ja Rian varrella sijaitsevien kaupunkien, erityisesti Pontevedran, välisistä konflikteista? Tietääkö komissio siitä, että Galician ja Espanjan hallitus eivät ole ryhtyneet tarpeellisiin toimiin tehtaan kyseisen alueen yhdyskunnalle ja taloudelle aiheuttamien vakavien vahinkojen estämiseksi?

Onko komissio ryhtynyt toimiin näiden vakavien vahinkojen välttämiseksi? Onko se toteuttanut seuranta-ja valvontatoimia sen estämiseksi, että sellutehdas vakiinnutetaan sen nykyiselle paikalle uuden paperitehtaan perustamisen ja Georgia Pacific Corporationiin liittymisen avulla?

Tietääkö komissio, että Celulosas de Pontevedra pyrkii siihen, että julkiseen käyttöön tarkoitetun 430 000 neliömetrin suuruisen merenranta-alueen, jolla tehdas sijaitsee, alkuperäistä käyttötarkoitusta muutettaisiin niin, että tehdas saisi jatkaa toimintaansa siellä myös sen jälkeen, kun sen saaman alueen käyttöoikeutta koskevan hallinnollisen luvan voimassaolo päättyy?

Aikooko komissio tukea tehtaan sijaintialueen julkisen luonteen puolustamista, tehtaan siirtämistä toiseen paikkaan ja työpaikkojen säilyttämistä koskevia Pontevedran kaupungin toimia sekä tarvittavien saastuttamista estävien toimien toteuttamista, jotta vältyttäisiin nykyisenkaltaiselta pahalta saastumiselta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella komissiolla ei ole tarvittavaa tietoa niistä tekijöistä, jotka mahdollistaisivat johtopäätöksen tekemisen siitä, vastaako kyseinen tehdas asian kannalta olennaisen yhteisön lainsäädännön vaatimuksia.

Kysymykset tehtaan perustamisesta uuteen paikkaan ovat komission toimivallan ulkopuolella. Ehdotus uuden paperitehtaan perustamisesta tai olemassa olevan tehtaan muutoksista tai laajennuksesta edellyttäisi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1l/EY (2), mukaista ympäristövaikutusten arviointia, mikäli tehtaalla arvioitaisiin olevan merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. Tämä edellyttäisi yleisen mielipiteen kuulemista ja toimivaltaisen viranomaisen tekemää tarkastelua näistä näkemyksistä ja tehtaan ympäristövaikutuksista. Mikäli toimivaltainen viranomainen kannattaisi hakemuksen hyväksymistä, se voisi liittää siihen esimerkiksi joitakin ympäristövaikutusten lieventämiseksi vaadittavia ehtoja.

Tehtaan laitteiden mahdollisia haittavaikutuksia tarkasteltaessa on otettava huomioon, että tehdas kuuluu ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä 24 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (3) (ks. liitteen I toiminta 6.1.) soveltamisalaan. Direktiivillä halutaan varmistaa ympäristönsuojelun korkea taso kokonaisuudessaan ehkäisemällä ja vähentämällä päästöjä ilmaan, veteen ja maahan, välttämällä tai vähentämällä jätteiden tuottamista, tehostamalla energiankäyttöä, ehkäisemällä onnettomuuksia ja palauttamalla alue tyydyttävään kuntoon toiminnan loputtua.

Laitos on ilmeisesti ollut toiminnassa yli 40 vuotta, ja näin ollen sitä on tarkasteltava ”olemassa olevana laitoksena” siten kuin direktiivissä tarkoitetaan (katso 2 artiklan 4 kohta). Direktiivin 5 artiklan mukaan toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että tällainen laitos toimii täysin direktiivin säännösten mukaisesti viimeistään 30. lokakuuta 2007 mennessä.

Tätä tarkoitusta varten toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä yhtenäinen lupa (tai tarkasteltava olemassa olevaa lupaa uudelleen ja uusittava se, mikäli sellainen on tarpeen), johon sisältyvät päästöjen raja-arvot, vastaavat parametrit tai tekniset toimenpiteet, jotka perustuvat parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan, ottaen huomioon kyseisen laitoksen tekniset ominaisuudet, sen maantieteellinen sijainti sekä paikalliset ympäristöolosuhteet (katso direktiivin 9 artiklan 4 kohta).

Parhaan käytettävissä olevaan tekniikan määrittelemiseksi toimivaltainen viranomainen voi perustaa vaatimuksensa parhaita käytettävissä olevia tekniikkoja koskevaan referenssiasiakirjaan (BREF-asiakirja) paperin ja selluloosan alalta. Tämä asiakirja on saatavilla Internet-osoitteessa (http://eippcb.jrc.es/pages/ FAbout.htm).

Tietoa laitoksen merkittävimmistä saasteista on julkisesti saatavilla Internet-osoitteessa www.eper.cec.eu.int23. helmikuuta 2004 lähtien.

Ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 päivänä syyskuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/62/EY (4), jolla tavoitellaan ilmanlaadun säilyttämistä siellä, missä se on hyvää, ja ilmanlaadun parantamista muissa tapauksissa, vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan ilmanlaatua koko alueellaan. Tiettyyn aikarajaan mennessä (vuosina 2005—2010) saavutettavat raja- ja tavoitearvot määritellään tytärdirektiiveissä, jotka liittyvät sellaisiin ilmansaasteisiin kuin rikkidioksidiin, typen oksideihin, hiukkaspäästöihin (PM10) ja lyijyyn (5) tai hiilimonoksidiin ja bentseeniin (6). Näiden yhdisteiden osalta teollisuuslaitokset ovat luonnollisestikin mahdollisia päästönaiheuttajia. Jäsenvaltiot ovat velvollisia raportoimaan vuosittain komissiolle alueista ja asutuskeskuksista, joissa ylittyy jokin raja-arvoista, määriteltynä siten, että näihin raja-arvoihin on lisätty tietty siedettäväksi määritelty marginaali (joka laskee vuosittain, kunnes se saavuttamiseen annetun aikarajan umpeuduttua on nollassa). Tällaisilla alueilla jäsenvaltiot velvoitetaan laatimaan suunnitelmia ja ohjelmia, jotta ne osoittaisivat, millä toimenpiteillä raja-arvot voidaan saavuttaa. Tähän saakka komissio ei ole saanut Espanjalta tällaisia suunnitelmia tai ohjelmia, jotka koskisivat tätä ongelmallisena esitettyä aluetta kyseisen teollisuuslaitoksen ympärillä.

---

(1)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(2)  EYVL L 73, 14.3.1997.

(3)  EYVL L 257, 10.10.1996.

(4)  EYVL L 296, 21.11.1996.

(5)  EYVL L 163, 29.6.1999.

(6)  EYVL L 313, 13.12.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/755 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/755

---

(2004/C 84 E/0850)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0053/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Galiciassa, Fenessä sijaitsevan Izar-telakan toiminnan pysähtyminen kauppalaivojen rakentamista koskevan kiellon vuoksi — komission ja Espanjan hallituksen toimet

Fenessä sijaitsevan Izarin telakan toiminta on pysähtynyt kauppalaivojen rakentamista koskevan kiellon ja off-shore-laitteiden tilauskannan heikentymisen vuoksi. Kauppalaivojen rakentamista koskeva kielto on ollut voimassa 1998 vuodesta lähtien, ja telakan oli erikoistuttava off-shore-laitteiden valmistukseen silloin kun sen nimi oli vielä Astano. Telakan toiminnan lakkaamisen vuoksi tuhannet ihmiset ovat menettäneet työpaikkansa. Komission ja Espanjan valtion — jotka ovat molemmat syyllisiä laiminlyönteihin tässä Ferrolterra-yhtiön ja Galician taloudelle ratkaisevan tärkeässä asiassa — olisi ratkaistava tämä ongelma ensisijaisesti.

Missä vaiheessa tämän asian käsittely on? Onko Espanjan valtio esittänyt tarvittavan pyynnön, että telakka saisi aloittaa jälleen kauppalaivojen rakentamisen? Mikä on komission kanta tähän asiaan? Mitä olisi tehtävä, että telakalla voitaisiin rakentaa sellaisia laivoja, joita siellä rakennettiin aikaisemmin ja jotka ovat erittäin arvostettuja ja tunnettuja koko maailmassa?

Mario Motitin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Kuten käy ilmi komission viimeaikaisesta vastauksesta arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3828/03 (1), komissio päätti vuonna 1997 kieltää laivanrakennustoiminnan Fenessä (entinen Astano) taatakseen Espanjan valtiolliselle laivanrakennusteollisuudelle määrättyjen tuotantorajoitusten toteutumisen. Tarkoituksena oli siten tasapainottaa vuonna 1997 myönnetyn rakenneuudistustuen (2) vaikutuksia. Lisäksi neuvosto kehotti tietyille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1013/97 (3), johon edellä mainittu komission päätös perustui, pitämään Fenen telakan suljettuna laivanrakennukselta.

Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta sallia laivanrakennustoiminnan aloittaminen uudelleen Fenessä eikä siis voi vielä arvioida, mikä sen lopullinen kanta tulee olemaan.

Komissio puolustaa aktiivisesti EU:n laivanrakennusteollisuutta epäreilua kansainvälistä kilpailua vastaan Maailman kauppajärjestön (WTO) Etelä-Koreaan kohdistamien toimenpiteiden kautta ja ehdottamalla väliaikaisia laivanrakennusteollisuuden suojajärjestelyjä. Telakat kaikissa jäsenvaltioissa, mukaan luettuna Espanja, voivat hyötyä näistä erityisesti laivanrakennusteollisuudelle suunnatuista toimenpiteistä.

---

(1)  Katso sivu 104.

(2)  EYVL C 354, 21.11.1997.

(3)  EYVL L 148, 6.6.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/756 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/756

---

(2004/C 84 E/0851)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0054/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Espanjan valtion Kioton pöytäkirjan noudattaminen

Ympäristöasioista vastaava komission jäsen Margot Wallström totesi äskettäin, että EU ei pysty täyttämään Kioton pöytäkirjaa koskevia sitoumuksiaan ja että unionin jäsenvaltioista Espanja on pahiten jäljessä näiden tavoitteiden saavuttamisessa, sillä se ei nähtävästi saavuta 33,3 prosenttia niistä vuoteen 2010 mennessä.

Komission jäsen on tiettävästi lähettänyt kaikille jäsenvaltioiden hallituksille kirjeen, jossa niitä pyydetään tehostamaan pyrkimyksiään näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Mikä mahtaa olla syynä siihen, ettei Espanja ole kyennyt noudattamaan asianomaisia sitoumuksiaan? Mihin toimiin Espanjan hallitus on ryhtynyt pysyäkseen näitä tavoitteita koskevassa aikataulussa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Komission hiljattain antama kertomus, joka koskee edistymistä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä (1), osoittaa, että jäsenvaltioiden tähän asti toteuttamat politiikat ja toimenpiteet eivät riitä Kioton päästötavoitteiden saavuttamiseen. Jäsenvaltioille on lähetetty kirje, jossa ehdotetaan Kioton päästötavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien lisätoimenpiteiden määrittelyä vuoden 2004 aikana ja korostetaan jäsenvaltioiden tarvetta pitää kiinni EU:n päästökauppadirektiivin (2) täytäntöönpanon aikataulusta sekä tarvetta saattaa kansalliset politiikat ja toimenpiteet ajan tasalle seuraavan 12—18 kuukauden kuluessa ja lisäksi tarvetta sisällyttää enemmän todellista tietoa siitä, miten Kioton pöytäkirjan mekanismeja voidaan käyttää täydentämään kotimaista toimintaa.

Vuonna 2001 Espanjan päästöt olivat 32 prosenttia yli vuoden 1990 tason, mutta vuosiksi 2008—2012 Espanja on sitoutunut lisäykseen, joka ei ylitä 15:tä prosenttia.

Komission kertomuksen julkaisemisen jälkeen Espanja on hyväksynyt ilmastonmuutosta koskevan toimintaohjelman, johon kuuluu 440 toimenpidettä sisältävä paketti kasvihuonekaasujen vähentämiseksi. Ehdotettuihin toimenpiteisiin sisältyy verokannustimia yrityksille, jotka tuottavat tai käyttävät puhtaita energiamuotoja, siirtyminen hiilestä kaasuenergian tuottamiseen, biopolttoaineiden käytön edistäminen, yksityisten ajoneuvojen kunnostuksen edistäminen, aurinkoenergiajärjestelmien asentaminen julkisiin rakennuksiin ja joukkoliikenteen käytön edistäminen yrityksissä ja julkishallinnossa.

Neuvosto teki 26. tammikuuta 2004 virallisesti päätöksen yhteisön kasvihuonepäästöjen valvontamekanismista ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanosta. Tässä päätöksessä edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat kansallisista ohjelmistaan kolmen kuukauden sisällä niiden hyväksymisestä. Tämän päätöksen nojalla komissio arvioi myöhemmin vuonna 2004 yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymistä YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen ja Kioton sopimuksen sitoumuksiensa täyttämisessä päätöksen N:o 2002/358/EY mukaisesti. Tämän arvioinnin pohjalta laadittu kertomus toimitetaan parlamentille ja neuvostolle.

---

(1)  KOM(2003) 7 3 5 lopullinen.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/757 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/757

---

(2004/C 84 E/0852)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0068/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Kaikkien siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä suojelua koskeva kansainvälinen yleissopimus

Tähän mennessä ei yksikään Euroopan unionin viidestätoista jäsenvaltiosta sen enempää kuin sen tulevista uusista kymmenestä jäsenvaltioistakaan ole allekirjoittanut kaikkien siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä suojelua koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, joka hyväksyttiin Yhdistyneiden Kansakuntien 45. yleiskokouksessa 18. joulukuuta 1990 ja joka astui voimaan 1. heinäkuuta 2003.

Mikä on Euroopan komission kanta edellä mainittuun yleissopimukseen?

| 1. | Missä määrin yleissopimus vastaa EU:n politiikkaa ja sille asetettuja tavoitteita? |
| --- | --- |

1.

Missä määrin yleissopimus vastaa EU:n politiikkaa ja sille asetettuja tavoitteita?

| 2. | Miltä osin yleissopimus eroaa EU:n politiikasta ja sille asetetuista tavoitteista? |
| --- | --- |

2.

Miltä osin yleissopimus eroaa EU:n politiikasta ja sille asetetuista tavoitteista?

| 3. | Onko yhteisön näkökulmasta katsoen olemassa vakavia esteitä sille, että jokin jäsenvaltio allekirjoittaa yleissopimuksen? |
| --- | --- |

3.

Onko yhteisön näkökulmasta katsoen olemassa vakavia esteitä sille, että jokin jäsenvaltio allekirjoittaa yleissopimuksen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Jäsenvaltiot ovat (epäilemättä) komissiota paremmassa asemassa selittämään, mistä syistä ne eivät ratifioi siirtotyöläisten oikeuksien suojelua koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälistä yleissopimusta.

Yksi suurimmista ratifioinnin esteistä vaikuttaa kuitenkin olevan se, että yleissopimuksessa tunnustetaan kaikkien siirtotyöläisten oikeudet riippumatta siitä, ovatko he vastaanottajamaassa laillisesti vai laittomasti.

Lisäksi vaikuttaa siltä, että EU:ssa monet yleissopimuksen oikeudet taataan jo sekä EU:n kansalaisille että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisille muilla välineillä (Euroopan unionin perusoikeuskirja, Euroopan ihmisoikeusyleissopimus). Näiden samojen oikeuksien takaamista koskevien asiakirjojen monimuotoisuus johtaa kuitenkin erilaisiin tulkintoihin, jotka saattavat olla henkilöiden oikeussuojan kannalta vahingollisia.

Komissio aikoo aloittaa YK:n yleissopimuksen määräysten monimuotoisuuden vuoksi tutkimuksen sen yhteneväisyyksistä ja eroavaisuuksista EU:ssa Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen kehittyneen yhteisen maahanmuuttopolitiikan kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/758 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/758

---

(2004/C 84 E/0853)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0071/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Narla-joen (Lugo, Galicia) patoamishankkeen toteuttaminen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvalla yhteisön tärkeänä pitämällä alueella Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelman mukaisesti

Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmaan sisällytettiin Narla-joen patoamishanke Lugossa Galiciassa. Hankkeen tarkoituksena on tuottaa vettä Lugon kaupungille sekä Outeiro de Rein ja Rábaden kunnille.

Tämän hankkeen vuoksi eri poliittiset ja kansalaisjärjestöt ovat ryhtyneet toimenpiteisiin ja tehneet ehdotuksia, joilla on tarkoitus ratkaista kyseinen ongelma entistä paremmalla, ekologisemmalla ja asianmukaisemmalla tavalla.

Luonnonsuojeluyhdistys ADEGA (Associação para a Defesa Ecológica da Galiza), joka pitää patohanketta tarpeettomana ja vahingollisena, on tehnyt Espanjan ympäristöministeriön ympäristön laadun arvioinnista vastaavalle yksikölle valituksen. ADEGA:n valitus koskee erityisesti sitä, että a) patoamisen seurauksena veden vaikutus ulottuu yhteisön tärkeänä pitämälle alueelle — direktiivin 92/43/ETY (1) liitteen III mukaisesti —, joka kuuluu Natura 2000 -verkostoon Minho-joen nousu- ja laskuvesialueella ja että b) ei ole osoitettu, että suunnitellun infrastruktuurin rakentaminen Natura 2000 -verkostoon kuuluvaan kohteeseen on ehdottomasti tarpeellista ja että c) jos Galician suurimman joen, Minhon, vesi puhdistettaisiin asianmukaisesti kuten on tarpeellista, se soveltuisi parhaiten toimitettavaksi Lugon kaupunkiin ja muihin kuntiin ja että d) tehdyssä ympäristövaikutusten arvioinnissa ei oteta huomioon muita vaihtoehtoja toimittaa vettä Lugon kaupunkiin kuin rakentamalla Narla-jokeen pato ja että e) syyt, joiden perusteella alue luokiteltiin yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi ja liitettiin Natura 2000 -verkostoon, on jätetty huomiotta tai niitä on väheksytty. BNG-puolueen edustajat ovat tehneet samansuuntaisia ehdotuksia Lugon kaupunginvaltuustossa.

Onko komissio tietoinen tästä hankkeesta? Tietääkö komissio, että ADEGA:n Espanjan ympäristöministeriölle tekemissä valituksissa hanketta pidetään biologista monimuotoisuutta koskevien tekijöiden kannalta ja yhteisön tärkeänä pitämän alueen säilyttämisen vuoksi yhteensopimattomana, yleisluontoisena, pysyvänä, peruuttamattomana ja mahdottomana korjata ja pyydetään alueen julistamista biosfäärialueeksi? Onko komissio tietoinen, että patohanketta pyydetään hylättäväksi ja sitä koskevat investoinnit pyydetään kohdistamaan siihen, että Minho-joesta veden ottava Lugon kaupungin jakeluverkosto kaksinkertaistetaan? Aikooko komissio vaatia, että tässä hankkeessa noudatetaan yhteisön säännöksiä? Aikooko komissio kääntyä tässä asiassa Espanjan Galician sekä Lugon provinssin että kaupungin viranomaisten puoleen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole saanut mitään tietoa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta aiheesta.

Riippumatta siitä, saako komissio kyseistä Narla-joen patoa koskevasta hankkeesta mitään asiakirjoja, kaikki tahot ovat velvoitettuja noudattamaan Euroopan unionin ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevaa direktiiviä (direktiivi 92/43/EY) (2), yhteisön vesipolitiikan puitteita koskevaa direktiiviä (direktiivi 2000/60/EY) (3) ja tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioimista koskevaa direktiiviä (direktiivi 85/337/ETY) (4). Erityisesti siinä tapauksessa, että vesialue, johon patoaminen vaikuttaa, kuuluu yhteisön tärkeinä pitämiin erityisalueisiin, luontotyyppejä koskevan direktiivin 6 artiklan vaatimuksia on noudatettava. Lisäksi direktiivillä 85/337/ETY pyritään varmistamaan, että tietyntyyppisten, merkittäviä ympäristövaikutuksia synnyttävien hankkeiden seuraukset arvioidaan säännönmukaisesti.

Komissio aikoo pyytää Espanjan viranomaisilta lisätietoja varmistaakseen, että Euroopan unionin ympäristölainsäädäntöä noudatetaan asianmukaisella tavalla.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 327, 22.12.2000.

(4)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY, EYVL L 73, 14.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/759 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/759

---

(2004/C 84 E/0854)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0077/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Jäteveden käsittely Irlannissa

Onko Irlannin hallitus antanut vastauksen komission antamaan kaupunkijäteveden käsittelyä koskevaan lopulliseen kirjalliseen varoitukseen, joka lähetettiin Irlannin hallitukselle heinäkuussa 2003 (IP/03/1108)? Miten komissio suhtautuu Irlannin hallituksen vastaukseen ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tässä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Komissio antoi Irlannille 7. lokakuuta 2002 perustellun lausunnon yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetusta neuvoston direktiivistä 91/271/ETY (1). Irlanti lähetti vuonna 2003 tähän perusteltuun lausuntoon kaksi vastausta. Nämä vastaukset ovat vielä tutkittavina.

---

(1)  EYVL L 135, 30.5.1991.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/759 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/759

---

(2004/C 84 E/0855)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0080/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   Reumatismi ja Biomed-ohjelma

European League Against Rheumatism -järjestön (EULAR) mukaan yli puolet Euroopan väestöstä kärsii jossakin vaiheessa akuutista tai kroonisesta reumatismista. Onko komissio harkinnut reumaattisten tautien torjumisen sisällyttämistä erillisenä aiheena Biomed-ohjelmaan, ja mitä johtopäätöksiä se on mahdollisesti tehnyt tästä asiasta?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Kahdeksan meneillään olevaa reumasairauksia koskevaa hanketta osoittavat, että komissio on sitoutunut kyseisiä sairauksia koskevaan tutkimukseen. EU osallistuu hankkeiden rahoitukseen yli 11 miljoonalla eurolla tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta. Hankkeiden tulosten odotetaan olevan saatavilla vuodesta 2004 alkaen.

Terveyteen liittyvää tutkimusta rahoitetaan kuudennessa puiteohjelmassa lähinnä ensimmäisestä ensisijaisesta aihealueesta, joka koskee biotieteitä, genomitutkimusta ja terveysalan bioteknologiaa. Kyseisessä ohjelmassa keskitytään funktionaalisen genomiikan perustutkimukseen, genomiikan ja bioteknologian sovelluksiin sekä lääketieteeseen ja terveydenhoitoon liittyviin sovelluksiin. Jo kuudennen puiteohjelman ensimmäistä ensisijaista aihealuetta koskevan ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella valittiin hanke, joka liittyy kudos- ja solutekniikkaan ja jolla on suurta merkitystä reumasairauksille. Hankkeen sopimusneuvottelut ovat parhaillaan käynnissä. Toisen ehdotuspyynnön määräaika päättyy 13. marraskuuta 2003, ja sen tulokset ovat saatavilla vuoden 2004 puolivälissä.

Komissio harkitsee parhaillaan tutkimusohjelmia käsittelevän neuvontaryhmänsä ja ohjelmakomiteansa kanssa, mitä aiheita voidaan ottaa tätä ensisijaista aihealuetta koskeviin uusiin ehdotuspyyntöihin. Komission tarkoituksena on ehdottaa toista reumasairauksien tutkimukseen liittyvää aihetta ensisijaisesta aihealueesta 1 myöhemmin julkistettavaan ehdotuspyyntöön.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/760 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/760

---

(2004/C 84 E/0856)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe:   IPPC-direktiivin täytäntöönpano Irlannissa

Minkälaisen vastauksen komissio on mahdollisesti saanut Irlannin hallitukselta vastauksena Irlannille heinäkuussa 2003 lähetettyyn kirjalliseen varoitukseen (ilmoitus: IP/03/1049) siitä, että Irlannin hallitus ei ole pannut asianmukaisesti täytäntöön neuvoston direktiiviä 96/61/EY (1), joka koskee ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tässä asiassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komissio antoi Irlannille 11. heinäkuuta 2003 perustellun lausunnon sen johdosta, että Irlannin lainsäädännössä ei oltu kokonaan pantu täytäntöön ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä 24 päivänä syyskuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/61/EY (2). Irlanti ilmoitti 29. heinäkuuta 2003 uudesta säädöksestä (”Protection of the Environment Act, 2003”), jolla Irlannin mukaan siirretään direktiivi asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön. Näyttää kuitenkin siltä, että direktiivin 6 artiklan osalta tarvitaan vielä täydentävää lainsäädäntöä. Lisäksi uuden säädöksen vaatimukset on virallisesti vahvistettava voimaantulosäädöksin. Nämä elementit puuttuvat yhä, ja komissio harkitsee tarvittavia jatkotoimia.

---

(1)  EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.

(2)  EYVL L 257, 10.10.1996.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/760 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/760

---

(2004/C 84 E/0857)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0092/04

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(21. tammikuuta 2004)

Aihe:   Sähkön hinnan kehitys ja energia-alan investoinnit

Saksalaisen Handelsblatt-lehden 7. tammikuuta 2004 ilmestyneen numeron sivuilla 1 ja 9 todetaan, että energiakonserni RWE hyötyy voimakkaasti nousseesta sähkön hinnasta. Itävaltalaisen Standard-lehden 2. tammikuuta 2004 julkaistussa numerossa EVN:n hallituksen puheenjohtaja vaatii verkkotariffien nostamista, jotta sijoitetusta pääomasta saataisiin seitsemän prosentin vähimmäistuotto.

Voiko komissio ilmoittaa, miten kotitalouksille, pk-yrityksille ja suurasiakkaille myydyn sähkön hinnat ovat muuttuneet viimeksi kuluneiden 5—10 vuoden aikana niissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joissa energia-ala on yksityistetty osittain tai kokonaan?

Miten sellaiset energiakonsernit ovat kehittyneet, jotka ovat valtion omistuksessa?

Millaisia investointeja on tehty eurooppalaisten energiakonsernien sähköverkkoihin konsernien (osittaisen) yksityistämisen jälkeen?

Kuinka paljon yksityiset energiakonsernit ovat investoineet vaihtoehtoiseen energiantuotantoon viimeksi kuluneiden 10 vuoden aikana?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Nimelliset hinnat ovat pysyneet melko vakaina vuodesta 1997, mikä merkitsee reaalisesti huomattavaa hinnanlaskua kaikissa konserneissa. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat hyötyneet näistä halvemmista hinnoista — erityisesti siellä, missä kilpailu on lisääntynyt. Myös jäsenvaltioissa, joissa säännöstelystä ei ole luovuttu, hinnat ovat pysyneet vakaina, mutta hintataso on ollut korkeampi. Hintaerot eri jäsenvaltioissa selittyvät monissa tapauksissa niiden riittämättömällä yhteenliittämiskapasiteetilla, mikä segmentoi Euroopan markkinoita. Komissio on tutkinut tätä asiaa useamman kerran, erityisesti vihreässä kirjassa ”Energiahuoltostrategiasta Euroopalle” (1) ja viimeksi energiainfrastruktuureja ja toimitusvarmuutta koskevassa tiedonannossa (2).

Vuonna 2003 hinnat olivat nousussa ja tämän suuntauksen oletetaan jatkuvan vuonna 2004, koska parin seuraavan vuoden aikana tuotantokapasiteettiin on investoitava uudelleen. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään suoraan erillinen tiedote, jossa on nykyistä hintakehitystä taustoittavaa tietoa.

On hankalaa tehdä varmoja johtopäätöksiä erilaisten omistusrakenteiden vaikutuksesta. Niissä maissa, joissa valtion omistusaste sähköntuotannossa on merkittävä, esimerkiksi Irlannissa, Italiassa ja Portugalissa, hinnat ovat melko korkeita, Ranskan hinnat ovat EU:n keskitasoa, kun taas Kreikassa kotitalouksien maksamat hinnat ovat hyvin alhaisia. Jäsenvaltioista, joissa sähkön toimittaminen on yksityistetty, Belgiassa ja Saksassa hinnat ovat yli EU:n keskiarvon ja EU:hun kuuluvissa pohjoismaissa ne ovat alle EU:n keskiarvon.

Komissiolla ei ole yksityiskohtaista tietoa sähköverkkoyhtiöiden investointien määrästä.

”Bundesverband Windenergie” ilmoittaa, että vuodesta 1990 yksityiset yhtiöt Saksassa ovat investoineet yli miljardin euron arvosta kumulatiivisia sijoituksia. Saksassa on tällä hetkellä noin puolet EU:n kaikista tuulivoimalaitoksista.

---

(1)  KOM(2000) 769 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 743 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/761 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/761

---

(2004/C 84 E/0858)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0101/04

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe:   Pk-yritysten asema EU:n tutkimusrahoituksessa

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman yhtenä tavoitteena on EU:n kilpailukyvyn nousu. Pk-yritykset ovat vastanneet kilpailukyvyn noususta vuosikaudet.

Kuitenkin kuudennessa puiteohjelmassa pk-yritysten osallistumisen määrä on laskenut merkittävästi. Puiteohjelman suuret välineet, kuten IP, pelottavat, toisaalta taas Network of Excellence on mielletty pikemminkin yliopistojen ja korkeakoulujen välineeksi. Viidennessä puiteohjelmassa oli erityisesti pk-yrityksille tarkoitettu ”craft-instrumentti”, joka oli yritysten portti kansainväliseen yhteistyöhön. Valitettavasti Craftin rahoitusosuutta on vähennetty kuudennessa puiteohjelmassa dramaattisesti, mikä on muuttanut kilpailun yritysten välillä armottoman kovaksi ja nostanut rahoituskynnystä epätarkoituksenmukaisen korkealle.

Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut, että puiteohjelman rahoituksesta 15 prosenttia varataan pk-yrityksille. Tämä ei ole valitettavasti onnistunut. Komissio on omalta osaltaan vääristänyt tilastoja niitä kaunistellakseen mm. laskemalla pk-yrityksiin mukaan myös niin sanotut ei-kaupalliset pk-yritykset (nonprofit SMEs). Tällaisia voivat kuulemma olla yliopistojen säätiöt ynnä muut sellaiset.

Edellä mainituilla kosmeettisilla toimilla saadaan tilastot näyttämään paremmilta ja pk-yritysten osallistuminen ylittämään 10 prosenttia monilla aihealueilla. Tämä ei tietenkään ole puiteohjelman alkuperäisen tarkoituksen eikä hengen mukaista, sillä ei-kaupalliset yritykset eivät ensisijaisesti lisää EU:n kilpailukykyä.

Monissa yhteyksissä puhutaan hyviä ja kauniita asioita pk-yritysten valoisamman tulevaisuuden puolesta. Pk-yritysten asemaa tulee kuitenkin parantaa tässä ja nyt, koska niiden merkitys EU:n kilpailukyvylle, työllisyydelle ja kansantaloudelle yleensä on ensisijaisen tärkeä.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tavallisten pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi eurooppalaisissa tutkimushankkeissa?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Kuudennesta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen sekä erityisohjelmista ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” ja ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” tehtyjen päätösten mukaan pk-yritysten osallistumista lisätään ja edistetään seuraavasti:

| — | Vähintään 15 prosenttia seitsemälle ensisijaiselle aihealueelle osoitetusta rahoituksesta on määrä myöntää pk-yrityksille (tämä tekee rahassa osapuilleen 1,7 miljardia euroa). Kyseessä on merkittävä lisäys viidennen puiteohjelman vastaavaan tavoitteeseen (10 prosenttia) verrattuna. |
| --- | --- |

—

Vähintään 15 prosenttia seitsemälle ensisijaiselle aihealueelle osoitetusta rahoituksesta on määrä myöntää pk-yrityksille (tämä tekee rahassa osapuilleen 1,7 miljardia euroa). Kyseessä on merkittävä lisäys viidennen puiteohjelman vastaavaan tavoitteeseen (10 prosenttia) verrattuna.

| — | 430 miljoonaa euroa kohdistetaan osa-alueelle ”Monialainen tutkimustoiminta, johon osallistuu pk-yrityksiä”. |
| --- | --- |

—

430 miljoonaa euroa kohdistetaan osa-alueelle ”Monialainen tutkimustoiminta, johon osallistuu pk-yrityksiä”.

| — | Tämä toiminta, johon voivat pk-yritysten lisäksi osallistua pk-yritysten yhteenliittymät, käsittää tutkimusyhteistyön (CRAFT) (budjetti n. 320 miljoonaa euroa) ja kollektiivisen tutkimuksen (budjetti n. 110 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

Tämä toiminta, johon voivat pk-yritysten lisäksi osallistua pk-yritysten yhteenliittymät, käsittää tutkimusyhteistyön (CRAFT) (budjetti n. 320 miljoonaa euroa) ja kollektiivisen tutkimuksen (budjetti n. 110 miljoonaa euroa).

Erityisohjelman ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” tutkimus- ja innovointiosioon sisältyy kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurantaa koskeva toimi. Tähän toimeen liittyvien hankkeiden keskeisenä tavoitteena on luoda pk-yrityksille sopivia edellytyksiä osallistua kuudennen puiteohjelman hankkeisiin.

Komissio on lisäksi toteuttanut ennakoivia toimia edistääkseen pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan:

| — | Ensinnäkin on luotu pk-yritysten ja kansallisten yhteyspisteiden verkosto. Tämän verkoston avulla pk-yritykset ja koko tutkimusyhteisö saavat tietoa ja niitä kannustetaan yhdistämään voimiaan kuudenteen puiteohjelmaan osallistumista varten. |
| --- | --- |

—

Ensinnäkin on luotu pk-yritysten ja kansallisten yhteyspisteiden verkosto. Tämän verkoston avulla pk-yritykset ja koko tutkimusyhteisö saavat tietoa ja niitä kannustetaan yhdistämään voimiaan kuudenteen puiteohjelmaan osallistumista varten.

| — | Toiseksi on perustettu pk-yrityksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevä komission työryhmä, jossa ovat mukana kaikki kuudennen puiteohjelman operatiiviseen johtamiseen osallistuvat komission yksiköt. Työryhmän päätavoitteena on seurata pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan ja ehdottaa uusia aloitteita tai korjaavia toimenpiteitä, joilla voidaan entisestään edistää niiden osallistumista. |
| --- | --- |

—

Toiseksi on perustettu pk-yrityksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevä komission työryhmä, jossa ovat mukana kaikki kuudennen puiteohjelman operatiiviseen johtamiseen osallistuvat komission yksiköt. Työryhmän päätavoitteena on seurata pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan ja ehdottaa uusia aloitteita tai korjaavia toimenpiteitä, joilla voidaan entisestään edistää niiden osallistumista.

Kuudennen puiteohjelman ensimmäisen toteutusvuoden osalta voidaan todeta seuraavaa:

| — | Ensimmäisten monialaista tutkimustoimintaa koskeneiden ehdotuspyyntöjen perusteella noin 1 070 pk-yritystä tulee saamaan tutkimussopimuksen. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisten monialaista tutkimustoimintaa koskeneiden ehdotuspyyntöjen perusteella noin 1 070 pk-yritystä tulee saamaan tutkimussopimuksen.

| — | Ensimmäisten kuudennen puiteohjelman ensisijaisia aihealueita koskeneiden ehdotuspyyntöjen perusteella noin 2 450 pk-yritystä tulee saamaan tutkimussopimuksen. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisten kuudennen puiteohjelman ensisijaisia aihealueita koskeneiden ehdotuspyyntöjen perusteella noin 2 450 pk-yritystä tulee saamaan tutkimussopimuksen.

| — | Komissio julkaisi ensimmäisen kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurantaa koskevan ehdotuspyynnön huhtikuussa 2003. Ensimmäisen ehdotuspyynnön tuloksena on hyväksytty tuettaviksi 20 hanketta, joille myönnetään rahoitusta yhteensä 20 miljoonaa euroa. Hankkeet kattavat useita teollisuuden aloja. Ensimmäiset hankkeet ovat jo käynnistyneet. |
| --- | --- |

—

Komissio julkaisi ensimmäisen kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurantaa koskevan ehdotuspyynnön huhtikuussa 2003. Ensimmäisen ehdotuspyynnön tuloksena on hyväksytty tuettaviksi 20 hanketta, joille myönnetään rahoitusta yhteensä 20 miljoonaa euroa. Hankkeet kattavat useita teollisuuden aloja. Ensimmäiset hankkeet ovat jo käynnistyneet.

Se, missä määrin pk-yritysten 15 prosentin rahoitusosuutta koskeva tavoite saavutetaan, käy viime kädessä ilmi vasta yhteisön tuen jakaumasta hankkeiden päättyessä. Pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan seurataan kuitenkin jo toteutuksen eri vaiheissa aina hanke-ehdotusten jättämisestä, arvioinnista ja valinnasta EU:n rahoitustuen lopulliseen jakautumisen sopimuspuolten kesken.

Seurannan sekä ensisijaisia aihealueita koskeneiden ensimmäisten ehdotuspyyntöjen tulosten perusteella pk-yrityksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevässä komission työryhmässä pohditaan parhaillaan eräitä korjaavia toimenpiteitä. Näitä ovat:

| — | työohjelmien kehittäminen entistä pk-yritysystävällisemmiksi; |
| --- | --- |

—

työohjelmien kehittäminen entistä pk-yritysystävällisemmiksi;

| — | ensimmäisistä ehdotuspyynnöistä tuloksena saatujen, uusia toteutusvälineitä käyttävien hankkeiden täydentäminen; |
| --- | --- |

—

ensimmäisistä ehdotuspyynnöistä tuloksena saatujen, uusia toteutusvälineitä käyttävien hankkeiden täydentäminen;

| — | pk-yrityksille tarkoitetut integroidut hankkeet (IP). |
| --- | --- |

—

pk-yrityksille tarkoitetut integroidut hankkeet (IP).

Näiden toimenpiteiden tai muiden toimien toteutus ja aikataulu riippuvat asianomaisten ensisijaisten aihealueiden tarpeista ja käytettävissä olevista resursseista.

Edellä selostetun lisäksi toiminnassa on jo vuosia ollut kaksi suurta eurooppalaista verkostoa, innovaatio-keskusten (IRC) verkosto ja euroneuvontakeskusten verkosto, jotka jakavat tietoa ja antavat tukea lukuisille erikokoisille pk-yrityksille kaikissa EU-maissa ja EU:n jäsenyyteen valmistautuvissa maissa. Molemmat verkostot lisäävät merkittävällä tavalla pk-yritysyhteisön tietoisuutta tutkimuksesta ja innovaatioista. Tietämyksen siirrosta, joka on erittäin tärkeää pk-yritysten kilpailukyvylle nykypäivän globaalissa toimintaympäristössä, voidaan lisäksi mainita, että innovaatiokeskusten verkosto julkaisi vuonna 2002 noin 50 000 teknologiaprofiilia ja raportoi 500 tapauksesta, joissa teknologiaa siirrettiin maiden rajojen yli.

Pk-yritysten määritelmän osalta on syytä korostaa, että viidennessä ja kuudennessa puiteohjelmassa on sovellettu komission 1996 antamassa suosituksessa 96/280/EY (1) esitettyä määritelmää. Määritelmä perustuu neljään kriteeriin: työntekijöiden määrä (alle 250), vuotuinen liikevaihto (enintään 40 miljoonaa euroa) tai taseen loppusumma (enintään 27 miljoonaa euroa) sekä riippumattomuus. Tätä määritelmää on lain mukaan sovellettava myös laadittaessa pk-yritysten osallistumista koskevia tilastoja.

”Yrityksen” käsitteen käyttö merkityksessä, jolla tarkoitetaan kaikkia taloudellista toimintaa harjoittavia yksikköjä riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta, vastaa merkitystä, jota Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja komissio käyttävät jatkuvasti kilpailu- ja valtiontukilainsäädännön alalla. Määritelmän perusteella on mahdollista, että myös tietyt voittoa tavoittelemattomat organisaatiot — joihin parlamentin jäsen viittaa — on lain mukaan katsottava pk-yrityksiksi.

Komissio on jo hyväksynyt uuden pk-yritysten määritelmän, joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2005. Uudessa määritelmässä vuotuisen liikevaihdon yläraja nostetaan 50 miljoonaan euroon ja taseen loppusumman yläraja 43 miljoonaan euroon. Uudesta määritelmästä annetussa suosituksessa esitetään myös suuntaviivoja työntekijöiden määrän laskemista varten, kehitetään edelleen riippumattomuuden käsitettä sekä yksilöidään kolme yritystyyppiä: riippumattomat yritykset, omistusyhteysyritykset ja sidosyritykset.

---

(1)  Komission suositus 96/280/EY, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä, EYVL L 107, 30.4.1996.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/764 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/764

---

(2004/C 84 E/0859)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0110/04

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle

(19. tammikuuta 2004)

Aihe:   Eräiden EU-päätösten laillisuus Kioton sopimuksen kaatuessa

EU:n päästökauppadirektiivin 2003/87/EY (1) johdanto-osan kappaleet (4, 22 ja 26) osoittavat, että direktiivi on tehty Kioton sopimusta varten, ja sopimuksen oletetaan toteutuvan. Kansallisia rajoja päästöille ei aseteta, mutta 9 artiklassa viitataan liitteen III jakosuunnitelmia koskeviin määräyksiin: liitteen ensimmäisessä kohdassa mainitaan maakohtaiseksi enimmäismääräksi päätös 2002/358/EY (2) ja Kioton sopimus. Liitteen 5 kohdassa viitataan myös perustamissopimuksen kilpailua ja tukia koskevaan 87 ja 88 artiklaan. On siis selvä, että ilman Kioton sopimusta ainakin 10 uutta jäsenvaltiota on vailla kansallista rajoitusta.

Neuvoston taakanjakopäätöksessä 2002/358/EY ei todeta, että yhteisö rajoittaa jäsenvaltioiden päästöjä liitteen mukaisesti, vaan että ”Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot täyttävät [Kioton] pöytäkirjan 3 artiklan 1 kohdan mukaiset velvoitteensa yhteisesti ...” (2 artiklan ensimmäinen kohta) ja että ”liitteessä II esitetään päästöjen määrälliset rajoitus- ja vähennysvelvoitteet, joista Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopineet sallittujen päästömäärien määrittämiseksi ... velvoitekauden ajaksi vuodesta 2008 vuoteen 2012” (2 artiklan toinen kohta). Kioton sopimuksen kaatuessa edellä mainituta kaksi kohtaa menettävät merkityksensä. Voimaan jää ilmaisu: ” ... jäsenvaltioiden on toteuttava tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen liitteessä II asetettuja päästömääriä siten kuin ne määritellään tämän päätöksen 3 artiklan mukaisesti” (2 artiklan kolmas kohta).

Kolmas artikla koskee absoluuttisten päästömäärien (hiilidioksiditonneina) määräämistä EU:n 15 jäsenvaltiolle noudattaen eräitä Kioton pöytäkirjan kohtia. 3 artikla nojaa sekin siis vahvasti Kiotoon.

Edelleen taakanjakopäätöksen liite III viittaa kansainvälisiin sopimuksiin perustuvien velvoitteiden täytäntöönpanoon ja Kioton pöytäkirjan mukaiseen vähentämisvelvoitteeseen. Voiko sen tulkita taakan-jakosopimusta rajoittavaksi, jos edellä mainittua kansainvälistä sopimusta ei synnykään?

Onko ilman Kioton sopimusta neuvoston taakanjakopäätöskään sitova? Voiko komissio tehdä laillista päätöstä hiilidioksiditonneiksi muutetuksi taakanjaoksi, jos Kioton pöytäkirja ei astu voimaan? Voiko päästökauppadirektiiviä toteuttaa ilman taakanjakopäätöstä?

Ja jos taakanjakosopimus ja päästökauppadirektiivi kuitenkin toteutetaan nykymuodossaan, onko tilanne perustamissopimusten mukainen jos päästökauppaa käymässä on 10 EU:n jäsenvaltiota, joilla ei ole sitovaa päästöjen rajoitustavoitetta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot tukevat voimakkaasti Kioton pöytäkirjaa ja ovat sitoutuneet sen tavoitteisiin. Euroopan unionin kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa, jonka Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot hyväksyivät 22. heinäkuuta 2002 päätöksellä 1600/2002/EY (3), todetaan, että yhteisö on sitoutunut vähentämään vuosien 2008—2012 aikana kasvihuonekaasujen päästöjä kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna ja että pitkällä aikavälillä kasvihuonekaasujen päästöjen kokonaismäärää on vähennettävä noin 70 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna (direktiivin 2003/87/EY johdanto-osan 2 kappale) (4).

Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus (UNFCCC) hyväksyttiin New Yorkissa 9. toukokuuta 1992. Yli 180 maata on sen ratifioinut. Kioton pöytäkirjalla, joka hyväksyttiin 11. joulukuuta 1997, täydennetään puitesopimusta ja asetetaan vähennystavoitteet 39 teollistuneelle maalle (ns. liitteen I maat). Sen voimaantulo on sidoksissa siihen, että sen ratifioi ainakin 55 maata, joiden yhteenlaskettu osuus maailman CO2-päästöistä vuonna 1990 oli vähintään 55 prosenttia. Vaikka ensimmäinen tavoite on jo saavutettu yli 120 maan ratifioitua Kioton pöytäkirjan, toinen tavoite on vielä saavuttamatta. Tässä suhteessa vaakaa heilauttaisi vain se, että Venäjä, joka on vastuussa 17,4 prosentista maailman CO2-päästöistä, ratifioisi pöytäkirjan, tai että Yhdysvallat, joka on vastuussa 36,1 prosentista kyseisistä päästöistä, tekisi niin, sillä muut maat yhdessä vastaavat vain 2,1 prosentista näistä päästöistä.

UNFCCC:n mukaisesti Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet toteuttamaan toimintalinjoja, joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä niiden vakiinnuttamiseksi sellaiselle tasolle, ettei ihmisten toiminnasta aiheudu vaarallista häiriötä ilmastojärjestelmässä (2 artikla).

Euroopan yhteisö on hyväksynyt Kioton pöytäkirjan päätöksellä 2002/358/EY. Kioton pöytäkirjasta tulee voimaan tultuaan osa yhteisön oikeutta. Kyseinen päätös sisältää myös yhteisön ja sen jäsenvaltioiden tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle vuosiksi 2008—2012. Lisäksi siinä edellytetään, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot noudattavat yhteisesti kahdeksan prosentin vähennystavoitetta. Näin yhteisö on ottanut käyttöön jäsenvaltioita sitovat oikeudelliset välineet, joilla se pyrkii toteuttamaan ilmastonmuutokseen liittyvät sitoumuksensa kustannustehokkaasti. Yksi näistä välineistä on päästöoikeuksien kaupan järjestelmää koskeva direktiivi 2003/87. Taakanjakosopimus ja unionin päästökauppajärjestelmä eivät kumpikaan ole sidoksissa pöytäkirjan voimaantuloon.

Yhteisö voi tarkistaa päätöstä 2002/358/EY tai direktiiviä 2003/87/EY kuten mitä tahansa muutakin lainsäädäntöään omilla sisäisillä menettelyillään, ja näillä muutoksilla olisi vaikutuksia yhteisön oikeuteen.

Kymmenen maata, joiden on määrä liittyä Euroopan unioniin toukokuussa 2004, ovat kaikki ratifioineet Kioton pöytäkirjan, ja kahdeksalle liitteessä I mainitulle maalle (teollistuneet maat) on kullekin asetettu tavoite tältä pohjalta. Maasta riippuen vähennystavoite vaihtelee kuuden ja kahdeksan prosentin välillä. Maltalle ja Kyprokselle, joita ei ole mainittu liitteessä I, ei ole asetettu tavoitteita. Direktiivin 2003/87/EY liitteessä III on kuitenkin annettu tarkat, objektiiviset perusteet päästöoikeuksien myöntämiseksi näille maille päästöoikeuksien kaupan järjestelmässä, joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2005 (näihin maihin sovelletaan perusteita 2—11). Kaikki 25 jäsenvaltiota osallistuvat siis päästöoikeuksien markkinoihin, joista on säädetty direktiivillä 2003/87/EY. Lisäksi on huomattava, että Euroopan yhteisölle asetettua kahdeksan prosentin vähennystavoitetta sovelletaan vain 15 nykyiseen jäsenvaltioon. Tämä tilanne ei muutu laajentumisen jälkeen. Kymmenen tulevaa jäsenvaltiota eivät tule mukaan yhteisön muodostamaan kokonaisuuteen Kioton pöytäkirjan tarkoittamassa mielessä, vaan niihin sovelletaan edelleen tavoitteita, jotka näille maille asetettiin, kun ne ratifioivat pöytäkirjan.

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

(2)  EYVL L 130, 15.5.2002, s. 1.

(3)  EYVL L 242, 10.9.2002.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/765 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/765

---

(2004/C 84 E/0860)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0181/04

esittäjä(t): Charlotte Cederschiöld (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Verkko- ja tietoturva

Tänä aikana, jolloin tietoturvaan kohdistuu yhä enemmän uhkia, arvostaako komissio kansainvälisesti tunnustettua, riippumatonta viestintätekniikkatuotteiden arviointia ja sertifiointia? Onko komissio samaa mieltä siitä, että ”yhteiset kriteerit” tarjoavat tällaisen menetelmän? Onko komissio tietoinen siitä, että vaikka Euroopan, Pohjois-Amerikan ja muiden maanosien suurimmat maat ovat tunnustaneet yhteiset kriteerit, kaikki jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan hyväksyneet niitä eivätkä kaikki jäsenvaltiot ota niitä huomioon viestintätekniikkatuotteita hankkiessaan? Onko komissio harkinnut, miten Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto voi edistää sitä, että jäsenvaltiot hyväksyvät yhteiset kriteerit?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/766 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/766

---

(2004/C 84 E/0861)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0182/04

esittäjä(t): Charlotte Cederschiöld (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Verkko- ja tietoturva

Onko komissio samaa mieltä siitä, että tieto- ja viestintätekniikkatuotteet olisi suunniteltava erityiset turvallisuusstandardit huomioon ottaen ja että tavoitteena olisi pidettävä arvioinnin jälkeen myönnettävää todistusta kansainvälisesti tunnustettavasta turvallisuustasosta? Jos vastaus on myönteinen, miten Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto voi käyttää ”yhteisiä kriteereitä” tämän tavoitteen edistämiseksi?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/766 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/766

---

(2004/C 84 E/0862)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0183/04

esittäjä(t): Charlotte Cederschiöld (PPE-DE) komissiolle

(29. tammikuuta 2004)

Aihe:   Verkko- ja tietoturva

Tietotekniikan turvallisuus tulee jatkossakin olemaan ala, jolla komission ja muiden EU:n tason elinten on ponnisteltava suojatakseen sisäiset järjestelmänsä. Onko komissio samaa mieltä siitä, että ”yhteiset kriteerit” tarjoavat kansainvälisesti hyväksytyt standardit tieto- ja viestintätekniikkatuotteille? Jos vastaus on myönteinen, miten Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto voi käyttää yhteisiä kriteereitä välittäessään omia tuotteitaan ja tarjotessaan opastusta EU:n ja jäsenvaltioiden elimille?

Erkki Liikasen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0181/04, E-0182/04 ja E-0183/04

(10. maaliskuuta 2004)

Verkko- ja tietoturvan standardoinnin ja erityisesti yhteisten kriteerien osalta komissio on koko kriteerien kehittämisprosessin ajan ollut mukana asiassa työskentelemällä jo näiden kriteerien edeltäjän ITSECin (tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteet) parissa vuonna 1991. Komissio on lisäksi työskennellyt jäsenvaltioiden kanssa määritellessään sopimusta yhteisten kriteerien ISO/IEC 15408 -standardin keskinäisestä tunnustamisesta.

Euroopan tietoturvavirasto (ENISA), jonka parlamentin jäsen myös mainitsi mahdollisena tämän standardin käyttöä edistävänä välineenä Euroopassa, on aloittamassa toimintansa tulevien kuukausien sisällä. Komissio on parhaillaan mukana luonnostelemassa ENISAn työohjelmaa. Tässä vastauksessaan komissio mainitsee ENISAan liittyvänä joitakin standardointia koskevia tehtäviä, mutta tässä vaiheessa ei voi antaa lopullisia vastauksia siihen, miltä ENISAn tuleva työohjelma näyttää.

Komission näkemyksen mukaan tunnustettujen standardien käyttö tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden arvioimiseksi ja sertifioimiseksi on ollut verkko- ja tietoturvapolitiikan tärkeä tekijä. Tällaisten standardien käyttöä hankintojen yhteydessä suositeltiin 7. huhtikuuta 1995 annetussa neuvoston suosituksessa (95/144/EY) (1). Tiedonannossaan ”Verkko- ja tietoturva: Ehdotus eurooppalaiseksi lähestymistavaksi” (2) komissio korostaa tuotteiden tietoturvaa koskevaa sertifiointia tärkeänä käyttäjien luottamusta edistävänä tekijänä. Tässä suhteessa yhteisten kriteerien standardi muodostaa vankat, kansainvälisesti tunnustetut puitteet tuotteiden turvasertifioinnille. Koska näin on, sitä käytetään laajasti hankintojen yhteydessä.

On kuitenkin osoittautunut vaikeaksi (myös Yhdysvalloissa) saada kaupallinen (ja erityisesti taloudellinen) sektori sitoutumaan ISO/IEC 15408 -standardin omaksumiseen. Tätä korostettiin yhteisiä kriteerejä käsittelevässä syyskuussa 2003 pidetyssä kansainvälisessä konferenssissa. Ongelman ratkaisemiseksi ENISA voisi tukea tällaisen standardin omaksumista ottamalla verkkoturvallisuuden parissa työskentelevien yhtiöiden osakkaat mukaan keskusteluun yhteisten kriteerien käyttöön liittyvistä kysymyksistä, ongelmista ja mahdollisuuksista.

Verkko- ja tietoturvan standardoinnin osalta komissio on arvioimassa päätelmiä hiljattain julkaistusta yhteisestä CEN-ETSI-raportista (3), joka käsittelee Euroopan standardointijärjestöjen (ESO) kannalta olennaisia verkko- ja tietoturvallisuuden standardointiin liittyviä kysymyksiä. Tältä pohjalta kehitetään tulevia toimenpiteitä ja politiikkaa koskevia aloitteita.

Teknisellä tasolla komissio on asettanut tärkeälle sijalle ”Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta” -ohjelmassaan (IST-ohjelma) turvallisten tuotteiden ja järjestelmien kehittämisen, ja tämän pitäisi varmasti osaltaan edistää tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden kehittämiskäytäntöjen paranemista Euroopassa. ENISA voisi täydentää tätä toimintaa auttamalla jäsenvaltioita kehittämään tietoturvallisuutta koskevia asianmukaisia opetussuunnitelmia sekä jakamaan kokemuksia ja yhteistyötä tiedotuskampanjoissa, joiden kohderyhmänä ovat erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset.

Koska yhteisten kriteerien standardi tarjoaa puitteet tuoteturvallisuudelle ja tuotteiden sertifioinnille, komissio voi tässä vaiheessa harkita standardin käyttöönottoa hankintojen yhteydessä hyvänä käytäntönä kaikissa sellaisissa tapauksissa, joissa tarvitaan tinkimätöntä ja tarkastettavissa olevaa tietoturvallisuutta. Näin ollen, mikäli ENISAlla olisi tällaisia tarpeita, sen olisi suositeltavaa noudattaa asianmukaisella tavalla yhteisiä kriteerejä hankkiessaan tuotteita tai antaessaan neuvoja komissiolle ja jäsenvaltioille yhteisten kriteerien käytöstä hankinnoissa. Komission tiedossa kuitenkin on, ettei sertifioidun tietoturvallisuuden hankkiminen ole halpaa.

Lopuksi on tärkeää huomata, ettei tekninen standardi ISO/IEC 15408 pysty tarjoamaan riittävää turvallisuuden tasoa organisaatiossa. Jokaisen organisaation tai yrityksen tulisi valita jokin tietoturvallisuuden hallintajärjestelmä (esimerkiksi ISO/IEC 17799) ja noudattaa sitä rakentaakseen ja hallitakseen välttämättömiä tietoturvallisuusprosesseja ja käytäntöjä.

---

(1)  EYVL L 93, 26.4.1995.

(2)  KOM(2001) 298 lopullinen.

(3)  ETSI SR 002 298.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/767 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/767

---

(2004/C 84 E/0863)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0267/04

esittäjä(t): Juan Ferrández Lezaun (Verts/ALE) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vaihtoehtoiset hankkeet Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmalle

Tiede- ja teollisuus-, maatalous- ja ympäristöministeriöt allekirjoittivat marraskuussa 2001 pöytäkirjan, jossa asetettiin tavoitteeksi tutkia ja rahoittaa suolan poistamista merivedestä koskevaa hanketta Almeriassa vesipulan lievittämiseksi alueella. Myös energiavaroja ja -kulutusta käsittelevä tutkimuskeskus CIRCE laati vuonna 2001 raportin ympäristöministeriölle.

Tämän tutkimuksen tulokset tukevat suolanpoistovaihtoehtoa ja sitä, että sen lisäksi, että suolanpoisto-laitokset tarjoavat uusien tekniikoiden ansiosta optimaalista energiatehokkuutta, ne mahdollistaisivat 82hm3:n toimittamisen vuosittain hintaan 0,30 euroa/m3 Almeriassa, jossa kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmahankkeen avulla pyritään pääsemään 90 hm3:iin. Näin ollen voitaisiin kattaa alueen vedenkysyntä ja sen lisäksi, ettei ympäristövaikutus olisi niin suuri, veden hinta olisi kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa arvioitua juoksutettavan veden hintaa (0,34 euroa/m3) alhaisempi.

Onko komissio tutustunut näihin raportteihin? Mikäli ei ole, eikö komissio pidä aiheellisena keskeyttää Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma ja sen mahdollinen rahoittaminen siihen saakka, kunnes on arvoitu tarkkaan nykyiset vaihtoehtoiset hankkeet, kuten Aragonin hallituksen esittämät hankkeet tai aiemmin mainitut suolanpoistohankkeet, joiden sosiaalinen, taloudellinen ja ympäristöllinen vaikutus on pienempi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tutkimuksista. Komissio on kuitenkin saanut runsaasti tietoa Espanjan vesivarojen hallintasuunnitelmasta käytävästä ja pohdinnasta, joka koskee suolanpoistojärjestelmän tehokkuutta ja kustannuksia alentavia vaikutuksia. Näissä tiedoissa vallitsevana päälinjana tuntuu olevan, että suolanpoistoteknologian viimeisimpien edistysaskelien ansiosta on mahdollista tuottaa vettä talouden ja ympäristön kannalta edullisemmin kustannuksin kuin muissa vedentoimitus-vaihtoehdoissa.

Komissio ottaa huomioon suolanpoistomenetelmän mahdollisuuksista saamansa tiedot päättäessään, myöntääkö se Espanjan viranomaisille niiden (rakennerahastoista ja koheesiorahastosta) pyytämiä varoja Ebrojoen vesivarojen ehdotettuun siirtoon.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/768 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/768

---

(2004/C 84 E/0864)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0300/04

esittäjä(t): Roberto Bigliardo (UEN) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ateenan uuden lentokentän rahoitus

Komissio myönsi 23. toukokuuta 1996 tekemällään päätöksellä E(96) 1356 rahoitusta 250 miljoonaa euroa AIA SA -yhtiölle Ateenan uuden lentokentän rakentamiseksi Spataan.

AIA SA -yhtiö teki 14. kesäkuuta 1996 lentokentän rakentamista koskevan sopimuksen Essenissä Saksassa toimivan Hochtief AG vorm. Gebr. Helfmann -yhtiön kanssa. Sopimuksen arvo oli 1,8 miljardia euroa. Viimeksi mainittu yhtiö puolestaan perusti Ateenaan tytäryhtiön, jota ei ole kirjattu osakeyhtiöiden rekisteriin. Hochtief teki suuren joukon sopimuksia muiden yritysten kanssa lentokentän rakennustöiden teettämiseksi alihankintatyönä.

Hochtief omistaa AIA SA -yhtiöstä 45 prosenttia ja Kreikan valtio 55 prosenttia. Hochtiefillä on kuitenkin hallitseva asema yhtiön hallituksessa, jossa sitä edustaa viisi hallituksen jäsentä yhdeksästä. Komission päätöksessä E(96) 1356 vahvistettiin, että hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin on kyseinen AIA SA -osakeyhtiö. Helleenien tasavallan lain nro 2338/95 12 pykälän 2 momentin 6 alamomentin mukaan AIA SA -yhtiötä ei voida pitää julkisoikeudellisena elimenä, ja koheesiorahastosta annetun asetuksen 1164/94 (1) 10 artiklassa säädetään, että rahoitusta voidaan myöntää vain julkisoikeudellisille elimille.

Spatan lentokenttä perii kaiken lisäksi erittäin korkeita lentokenttäveroja, minkä mahdollistaa sen hallitseva asema Kreikasta lähtevässä ja sinne saapuvassa lentoliikenteessä. Tästä syystä useat matkustajat tekivät komissiolle valituksia heinäkuussa 2002.

| 1. | Miten komissio perustelee rahoituksen myöntämisen suoraan osakeyhtiölle sen sijaan, että se olisi myönnetty jollekin julkisoikeudelliselle elimelle? |
| --- | --- |

1.

Miten komissio perustelee rahoituksen myöntämisen suoraan osakeyhtiölle sen sijaan, että se olisi myönnetty jollekin julkisoikeudelliselle elimelle?

| 2. | Miksei komissio ole vielä vastannut Spatan lentokentän korkeita lentokenttäveroja koskeviin valituksiin? |
| --- | --- |

2.

Miksei komissio ole vielä vastannut Spatan lentokentän korkeita lentokenttäveroja koskeviin valituksiin?

| 3. | Voiko komissio ilmoittaa, kumpi yhtiö, Hochtief AG vai Hellas SA, on esittänyt laskun osoitukseksi 1,8 miljardin euron summan maksamisesta ΑΙΑ-yhtiölle ja välittänyt sen komissiolle perusteeksi 250 miljoonan euron suuruiselle rahoitussummalle? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio ilmoittaa, kumpi yhtiö, Hochtief AG vai Hellas SA, on esittänyt laskun osoitukseksi 1,8 miljardin euron summan maksamisesta ΑΙΑ-yhtiölle ja välittänyt sen komissiolle perusteeksi 250 miljoonan euron suuruiselle rahoitussummalle?

Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

| 1. | Ateenan kansainvälinen lentokenttä -yritys (AIA SA) on Spatan lentokentän toimiluvan haltija 30 vuoden ajan. Toukokuun 16. päivänä 1994 koheesiorahastosta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, joka oli voimassa komission päätöksen tekohetkellä, ei rajoita täytäntöönpanoelimen laillista asemaa vain julkisen sektorin elimille. Yksityisoikeudellisella elimellä on oikeus vastaanottaa yhteisön tukea koheesiorahastosta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustapauksissa täytäntöönpanoelimet ovat pääsääntöisesti yksityisoikeudellisia yrityksiä. |
| --- | --- |

1.

Ateenan kansainvälinen lentokenttä -yritys (AIA SA) on Spatan lentokentän toimiluvan haltija 30 vuoden ajan. Toukokuun 16. päivänä 1994 koheesiorahastosta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, joka oli voimassa komission päätöksen tekohetkellä, ei rajoita täytäntöönpanoelimen laillista asemaa vain julkisen sektorin elimille. Yksityisoikeudellisella elimellä on oikeus vastaanottaa yhteisön tukea koheesiorahastosta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustapauksissa täytäntöönpanoelimet ovat pääsääntöisesti yksityisoikeudellisia yrityksiä.

| 2. | Komissio on saanut yhden valituksen, joka koskee kyseisen lentokentän kehityksen ja kaupallisen toiminnan yhdenmukaisuutta yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Valituksessa on kaksi osaa. Ensimmäinen koskee Kreikan valtion määräämää lentokenttäveroa sekä valtion päätöstä antaa lentokenttäyrittä-jälle yksinoikeuksia. Toinen koskee tietyistä lentokenttäpalveluista perittäviä maksuja.
  Toukokuun 22. päivänä 2003 komissio päätti lopettaa valituksen ensimmäisen eli Kreikan valtion toimia koskevan osan käsittelyn. Tällä hetkellä komissio jatkaa edelleen lentokenttämaksuja koskevaa tutkimustaan voidakseen antaa kantajalle vastauksen tämän valituksen toiseen osaan. |
| --- | --- |

2.

Komissio on saanut yhden valituksen, joka koskee kyseisen lentokentän kehityksen ja kaupallisen toiminnan yhdenmukaisuutta yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Valituksessa on kaksi osaa. Ensimmäinen koskee Kreikan valtion määräämää lentokenttäveroa sekä valtion päätöstä antaa lentokenttäyrittä-jälle yksinoikeuksia. Toinen koskee tietyistä lentokenttäpalveluista perittäviä maksuja.

Toukokuun 22. päivänä 2003 komissio päätti lopettaa valituksen ensimmäisen eli Kreikan valtion toimia koskevan osan käsittelyn. Tällä hetkellä komissio jatkaa edelleen lentokenttämaksuja koskevaa tutkimustaan voidakseen antaa kantajalle vastauksen tämän valituksen toiseen osaan.

| 3. | AIA SA -yritys on saanut kuukausittaisia laskuja kreikkalaiselta Hochtief AG -yritystä edustavalta yritykseltä (eri kuin Hochtief Hellas) ja laskuja muilta kreikkalaisilta yrityksiltä, jotka edustavat rakennuskonsortion muita jäseniä. |
| --- | --- |

3.

AIA SA -yritys on saanut kuukausittaisia laskuja kreikkalaiselta Hochtief AG -yritystä edustavalta yritykseltä (eri kuin Hochtief Hellas) ja laskuja muilta kreikkalaisilta yrityksiltä, jotka edustavat rakennuskonsortion muita jäseniä.

---

(1)  EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/769 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/769

---

(2004/C 84 E/0865)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0309/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   TAIEXin toiminta-alueen laajentaminen läntiseen Balkaniin

Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto (TAIEX) perustettiin antamaan kohdistettua yhteisön säännöstöä koskevaa teknistä tukea ehdokasvaltioille. Komission 21. toukokuuta 2003 antamassa tiedonannossa (1) esitetään ajatus laajentaa TAIEXin palvelutarjonta läntisen Balkanin valtioihin.

Onko TAIEX-palvelujen tai niitä vastaavien palvelujen laajentamisesta läntisen Balkanin valtioihin jo tehty tarkempia päätöksiä?

Mitä täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä on annettu?

Mitä voimavaroja on osoitettu palveluiden tuottamiselle Balkanin valtioille?

Miten tämä toteutetaan konkreettisesti?

Missä määrin uudet jäsenvaltiot osallistuvat tähän toimintaan (kokemusten vaihto, asiantuntemuksen tarjoaminen ja niin edelleen)?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Thessalonikin toimintasuunnitelmassa, jota muun muassa Thessalonikissa 21. kesäkuuta 2003 pidettyyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokoukseen osallistuneet jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin maiden valtion- ja hallitusten päämiehet tukivat, todetaan seuraavaa:

| | SAP-mailla on edellytykset saada TAIEXin teknistä apua, myös SAP-maiden kansallisten lainsäädäntöjen ja yhteisön säännöstön yhteensopivuuden seuraamisessa. Tätä teknistä apua annetaan sellaisten toimien muodossa, jotka on suunniteltu maiden erityistarpeiden mukaan ja sen mukaan, miten pitkälle ne ovat lähentyneet EU:ta. |
| --- | --- |

SAP-mailla on edellytykset saada TAIEXin teknistä apua, myös SAP-maiden kansallisten lainsäädäntöjen ja yhteisön säännöstön yhteensopivuuden seuraamisessa. Tätä teknistä apua annetaan sellaisten toimien muodossa, jotka on suunniteltu maiden erityistarpeiden mukaan ja sen mukaan, miten pitkälle ne ovat lähentyneet EU:ta.

Nykyiselle TAIEXille on myönnetty määrärahoja Cards-ohjelman alueellisesta talousarviosta tämän Thessalonikin toimintasuunnitelman kohdan jatkotoimenpiteitä varten (3,9 miljoonaa euroa vuonna 2002 ja 1,25 miljoonaa euroa vuonna 2003). Näillä määrärahoilla on tarkoitus perustaa TAIEX-palveluja erityisesti Länsi-Balkanin maiden hallintoviranomaisia varten.

Brysselissä pidettiin 8. joulukuuta 2003 alustava kokous, johon osallistui kaikkien Länsi-Balkanin maiden hallintoviranomaisten edustajia. Kokous merkitsi TAIEX-palvelujen virallista käynnistämistä Länsi-Balkanin maissa, ja komissio kertoi siellä TAIEXin lähestymistavasta, toiminnasta ja palveluista.

Komissio on valinnut asteittaisen lähestymistavan Länsi-Balkanin maille tarjottavissa TAIEX-palveluissa. Perusajatuksena on — kuten tulevissa jäsenvaltioissa — TAIEX-palvelujen tarjoaminen kysynnän mukaan, mutta komissio tekee tiivistä yhteistyötä Länsi-Balkanin maiden kanssa kunkin maan TAIEX-palveluja koskevien painopisteiden määrittämiseksi. Komissio esittelee piakkoin tämän vuoden painopisteet kunkin maan hallitukselle. Painopisteistä keskustellaan kunkin maan kanssa, ja niitä tarkistetaan säännöllisesti.

TAIEXin on määrä aloittaa täysimääräinen toiminta Länsi-Balkanin maissa maaliskuussa 2004. Alueella sijaitsevat komission lähetystöt — yhdessä Euroopan jälleenrakennusviraston ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation (UNMIK) kanssa — osallistuvat tiiviisti TAIEXin toimintaan alueella, ja siinä hyödynnetään myös uusien jäsenvaltioiden kokemusta ja asiantuntemusta.

---

(1)  KOM(2003)285.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/770 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/770

---

(2004/C 84 E/0866)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0313/04

esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe:   Galwayn polttolaitos

Galwayn kaupunki suunnittelee polttolaitoksen rakentamista lähelle Galwayn lahtea, joka on alueen ainoa makean veden lähde. Kyseinen alue on myös osoitettu matkailukäyttöön.

Onko EU:n komissio tietoinen suunnitelmista tai osallistuuko se suunnitelmiin kyseisen polttolaitoksen rakentamisen seuraamiseksi? Voiko komissio vahvistaa, että rakentaminen tapahtuu ympäristöä ja kuluttajan suojelua koskevien direktiivien mukaisesti?

Voiko komissio vahvistaa osallistuvansa polttolaitoksen rakentamiseen Itävallan Wienissä?

Voiko komissio tehdä selkoa Galwayhin ehdotetun ja Wienin polttolaitoksen mallien välisistä eroista?

Mitä etuja tarjoaa niin kutsutun Wienin mallin valitseminen? Galwayn asukkaat ovat kertoneet, että Wienin polttolaitos tarjoaa myös lämmitysenergiaa koteihin ja sulautuu ympäristöönsä. Voiko komissio vahvistaa tämän, ja onko Wienin polttolaitos saatavilla olevista malleista nykyaikaisin?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2004)

Kaikkien jätteitä polttavien laitosten on oltava jätteenpoltosta 4 päivänä joulukuuta 2000 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY (1) mukaisia. Kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvat jätteenpolttolaitokset ja rinnakkaispolttolaitokset. Direktiivissä 2000/76/EY vahvistettujen raja-arvojen tarkoituksena on ehkäistä kielteisiä ympäristövaikutuksia ja ihmisille aiheutuvia terveysriskejä siinä määrin kuin on käytännössä mahdollista. Jätteenpolttolaitosten toimilupien myöntäminen kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Paikallisen tason todellinen riski on arvioitava kussakin yksittäistapauksessa lupamenettelyn yhteydessä. Kansallisten viranomaisten ei tarvitse ilmoittaa komissiolle jätteenpolttolaitosten rakennus- ja toimilupahakemuksista tai myönnetyistä luvista. Komissio ei näin ollen ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta polttolaitoksen rakennushankkeesta.

---

(1)  EYVL L 332, 28.12.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/771 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/771

---

(2004/C 84 E/0867)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0319/04

esittäjä(t): Dana S callon (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Alkion kantasoluilla tehtävän tutkimuksen rahoitus

Kilpailuasioiden neuvoston 26. marraskuuta 2003 pidetyn kokouksen jälkeen useat tiedotusvälineet raportoivat eri jäsenvaltioiden (esim. Saksa, Italia, Itävalta, Luxemburg, Espanja) hallitusten edustajien yhteneväisiä lausuntoja, joissa kannatettiin Portugalin ehdotusta.

Sitten tutkimuskomissaari Busquin kertoi eräässä lounastilaisuudessa kannattavansa Portugalin kompromissiehdotusta alkion kantasoluilla tehtävän tutkimuksen rahoittamisesta vain siinä tapauksessa, että solut on tuotettu ennen tiettyä määräaikaa, mutta ei alkiotutkimuksen rahoitusta sinänsä.

Muutamaa päivää myöhemmin komissaari Busquin kuitenkin totesi, että hänen lausuntonsa oli ymmärretty väärin.

Voiko komissio vahvistaa, että Saksan ja Portugalin hallituslähteet siteerasivat Portugalin kompromissiehdotusta oikein, ja voiko komissaari Busquin selventää, missä muodossa hän antoi hyväksyntänsä Portugalin ehdotukselle? Miten komissio katsoo jäsenensä lausunnon väärin ymmärretyksi; eikö kompromissiehdotuksen sanamuoto ollut selkeä vai eikö komissaari ymmärtänyt täysin ehdotuksen seurauksia?

Neuvoston tuloksettoman kokouksen jälkeen Busquin kertoi lehdistötilaisuudessa 3. joulukuuta 2003, että komissio rahoittaisi vain sellaisia hankkeita, jotka kaikki jäsenvaltiot voivat hyväksyä. Voiko komissio vahvistaa tämän? Voiko komissio selittää, miksi komissaari Busquinin lausunto ja komission nykyinen kanta, jonka mukaan se vetoaa lailliseen oikeuteensa rahoittaa tutkimusta, joka on joissakin jäsenvaltioissa laitonta, poikkeavat toisistaan?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Parlamentin jäsen viittaa epävirallisiin keskusteluihin, joita käytiin 26. marraskuuta 2003 kokoontuneen ministerineuvoston yhteydessä ja jotka olivat luonteeltaan pelkästään tunnustelevia. Komissio on koko lainsäädäntömenettelyn ajan pitäytynyt ehdotuksessaan.

Huolimatta siitä, että parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea olivat selvästi ilmaisseet kannattavansa komission ehdotusta (1), 3. joulukuuta 2003 kokoontunut neuvosto ei halunnut tehdä ratkaisua asiassa.

Tästä johtuen ja ottaen huomioon, ettei uutta lainsäädäntöä ole hyväksytty, komission on toteutettava kuudetta puiteohjelmaa ja erityisohjelmaa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen”, joiden mukaan kyseinen tutkimus on sallittua.

Ehdotukset, joihin liittyy ihmisalkioiden kantasoluja koskevaa tutkimusta, arvioidaan tapauskohtaisesti 27. kesäkuuta 2002 yhteispäätösmenettelyllä hyväksytyn puiteohjelman ja neuvoston 30. syyskuuta 2002 hyväksymän erityisohjelman tekstien pohjalta. Erityisohjelmapäätöksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan (2) jäsenvaltioiden nimittämistä kansallisista edustajista muodostuva ohjelmakomitea hyväksyy tapauskohtaisesti jokaisen ehdotuksen yhteisön rahoittamaksi kantasolututkimukseen liittyväksi hankkeeksi. Komissio ei ehdota myönnettäväksi rahoitusta tutkimuksille, jotka koskevat kantasolujen eristämistä ylimääräisistä ihmisalkioista, ennen kuin neuvosto on päässyt sopuun 26. marraskuuta 2003 annetusta komission muutetusta ehdotuksesta (3).

Komission kanta kyseiseen tutkimukseen on edelleen neuvoston ratkaisua odottavassa 26. marraskuuta 2003 annetussa muutetussa ehdotuksessa esitetyn mukainen.

---

(1)  Ehdotuksessa rajoitetaan erittäin tiukoin ja selkein säännöin yhteisön tutkimusta, joka koskee kantasolujen eristämistä ylimääräisistä ihmisalkioista.

(2)  Päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaista menettelyä (eli komiteamenettelyä) sovelletaan ihmisalkioiden ja ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä koskeviin TTK-toimiin (2002/834/EY, EYVL L 294, s. 3).

(3)  KOM(2003) 749 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/772 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/772

---

(2004/C 84 E/0868)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0326/04

esittäjä(t): Willi Piecyk (PSE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Uusien kalastusverkkojen hankkimiseen myönnettävät tuet

| 1. | Milloin niin kutsuttujen Bacoma-verkkojen käyttö säädettiin pakolliseksi unionin kalastajille Itämeren turskakantojen suojelemiseksi? |
| --- | --- |

1.

Milloin niin kutsuttujen Bacoma-verkkojen käyttö säädettiin pakolliseksi unionin kalastajille Itämeren turskakantojen suojelemiseksi?

| 2. | Onko Euroopan unionilta mahdollista saada tukea kyseisten verkkojen hankkimisen helpottamiseksi? |
| --- | --- |

2.

Onko Euroopan unionilta mahdollista saada tukea kyseisten verkkojen hankkimisen helpottamiseksi?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

| 1. | Bacoma-verkonperä (1) esiteltiin vaihtoehtoisena pyydyksenä vuoden 2002 suurinta sallittua saalista (TAC) ja kiintiöitä käsittelevässä asetuksessa (2). Näiden verkonperien teknisiä tietoja muutettiin vuonna 2003 asetuksella (EY) N:o 1754/2003 (3) joka muuttaa vuoden 2003 suurinta sallittua saalista (TAC) ja kiintiöitä käsittelevää asetusta (4), jolloin Bacoma-verkonperien käyttö tuli pakolliseksi kalastettaessa turskaa Itämerellä. |
| --- | --- |

1.

Bacoma-verkonperä (1) esiteltiin vaihtoehtoisena pyydyksenä vuoden 2002 suurinta sallittua saalista (TAC) ja kiintiöitä käsittelevässä asetuksessa (2). Näiden verkonperien teknisiä tietoja muutettiin vuonna 2003 asetuksella (EY) N:o 1754/2003 (3) joka muuttaa vuoden 2003 suurinta sallittua saalista (TAC) ja kiintiöitä käsittelevää asetusta (4), jolloin Bacoma-verkonperien käyttö tuli pakolliseksi kalastettaessa turskaa Itämerellä.

| 2. | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (5) 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan julkista tukea voidaan myöntää ”kalastuslaivaston uudistamiseen ja kalastusalusten varustamiseen, myös valikoivampien kalastustekniikoiden käyttämiseen”. Liitteen III 1.4 kohdan viimeisessä kappaleessa kuitenkin tarkennetaan, että ”pyydysten korvaamista ei katsota tukikelpoiseksi menoksi”. Lisäksi tämän saman asetuksen liitteen III kohdan 1.4 b alakohdan i luetelmakohdassa tarkennetaan, että ”investointien olisi liityttävä ... kalastustoimien järkiperäistämiseen, erityisesti käyttämällä aluksella entistä valikoivampia kalastusteknii-koita ja -menetelmiä muiden kuin yhteisön lainsäädännön mukaisten epätoivottujen sivusaaliiden välttämiseksi”. Ottaen huomioon, että Bacoma-verkonperien käyttö on yhteisön oikeuden nojalla tehty pakolliseksi Itämeren vesillä, sijoituksiin tällaisiin Itämeren vesissä käytettäväksi tarkoitettuihin pyydyksiin eivät enää voi saada tämänkaltaista tukea. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (5) 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan julkista tukea voidaan myöntää ”kalastuslaivaston uudistamiseen ja kalastusalusten varustamiseen, myös valikoivampien kalastustekniikoiden käyttämiseen”. Liitteen III 1.4 kohdan viimeisessä kappaleessa kuitenkin tarkennetaan, että ”pyydysten korvaamista ei katsota tukikelpoiseksi menoksi”. Lisäksi tämän saman asetuksen liitteen III kohdan 1.4 b alakohdan i luetelmakohdassa tarkennetaan, että ”investointien olisi liityttävä ... kalastustoimien järkiperäistämiseen, erityisesti käyttämällä aluksella entistä valikoivampia kalastusteknii-koita ja -menetelmiä muiden kuin yhteisön lainsäädännön mukaisten epätoivottujen sivusaaliiden välttämiseksi”. Ottaen huomioon, että Bacoma-verkonperien käyttö on yhteisön oikeuden nojalla tehty pakolliseksi Itämeren vesillä, sijoituksiin tällaisiin Itämeren vesissä käytettäväksi tarkoitettuihin pyydyksiin eivät enää voi saada tämänkaltaista tukea.

| 3. | Bacoma-verkonperän käyttöönottoa seuranneesta tuottavuuden laskusta voidaan myöntää korvausta niille aluksille, joiden tuottavuuteen tämä on vaikuttanut. Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 16 artiklan 2 kohdassa otsikolla ”Toiminnan tilapäinen lopettaminen ja muut rahalliset korvaukset” määritellään tarkemmin, että ”jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja kalastusalusten omistajille rahallisen korvauksen, jos neuvoston päätöksestä aiheutuu teknisiä rajoituksia tiettyjen pyydysten ja pyyntimenetelmien käytölle; tuki on tarkoitettu kattamaan tekninen mukauttaminen ja sitä voidaan maksaa enintään kuusi kuukautta”. Jotta tällainen korvaus voidaan maksaa yllä määritellyllä tavalla 6 kuukauden enimmäisajaksi, Bacoma-verkonperän käyttöön ottaneen aluksen osalta on annettava vastuussa olevalle hallintoviranomaiselle näyttöä aiheutuneen tuottavuuden laskun suuruudesta ja kestosta. |
| --- | --- |

3.

Bacoma-verkonperän käyttöönottoa seuranneesta tuottavuuden laskusta voidaan myöntää korvausta niille aluksille, joiden tuottavuuteen tämä on vaikuttanut. Asetuksen (EY) N:o 2792/1999 16 artiklan 2 kohdassa otsikolla ”Toiminnan tilapäinen lopettaminen ja muut rahalliset korvaukset” määritellään tarkemmin, että ”jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja kalastusalusten omistajille rahallisen korvauksen, jos neuvoston päätöksestä aiheutuu teknisiä rajoituksia tiettyjen pyydysten ja pyyntimenetelmien käytölle; tuki on tarkoitettu kattamaan tekninen mukauttaminen ja sitä voidaan maksaa enintään kuusi kuukautta”. Jotta tällainen korvaus voidaan maksaa yllä määritellyllä tavalla 6 kuukauden enimmäisajaksi, Bacoma-verkonperän käyttöön ottaneen aluksen osalta on annettava vastuussa olevalle hallintoviranomaiselle näyttöä aiheutuneen tuottavuuden laskun suuruudesta ja kestosta.

---

(1)  Bacoma on kolmivuotinen tutkimushanke, jota EY rahoittaa osittain.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2555/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2001, yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2002 (EYVL L 347, 31.12.2001).

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1754/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2003 annetun asetuksen (EY) N:o 2341/2002 muuttamisesta kolmannen kerran (EUVL L 252, 4.10.2003).

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2341/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002 (EYVL L 356, 31.12.2002).

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (EYVL L 337, 30.12.1999). Asetus sellaisena kun se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2369/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002 (EYVL L 358, 31.12.2002).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/773 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/773

---

(2004/C 84 E/0869)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/04

esittäjä(t): Marco Cappato (NI), Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Olivier Dupuis (NI) ja Emma Bonino (NI) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kimalaisen uuden vuoden paraati Pariisissa

Pariisin pormestari ja poliisilaitos eivät myöntäneet Ranskan Falun Gong -järjestölle lupaa osallistua kiinalaisen uuden vuoden paraatiin, joka pidettiin 24. tammikuuta 2004 Pariisissa.

Ranskan Falun Gong -järjestö pyysi lupaa osallistua paraatiin. Järjestö olisi esittänyt paraatissa leijonatanssi-esityksen sekä kansantanssia ja olisi tuonut paraatiin kiinalaisia rummunsoittajia ja koristeellisia liikkuvia lavoja. Noin viikkoa ennen paraatia kaupunki hylkäsi järjestön hakemuksen rekisteröintipäivämäärään liittyneiden byrokraattisten ongelmien vuoksi. Todellisuudessa hakemusasiakirjat oli lähetetty kaupungille hyvissä ajoin lokakuussa. Ranskan Falun Gong -järjestölle ei myöskään myönnetty lupaa esittää juhlan aikana muuta ohjelmaa, jonka esittämistä varten se oli anonut lupaa. Esimerkiksi lupaa perinteisten Falun Gong -harjoitusnäytösten järjestämiseen ja järjestöstä tiedottamiseen ei saatu.

Vaikuttaa siltä, että Kiinan suurlähetystö olisi uhannut peruuttaa kaikki juhlallisuudet, jos Pariisin kaupunki olisi myöntänyt Falun Gong -järjestölle luvan osallistua paraatiin. Muutkin epäviralliset tahot, joita Kiinan viranomaiset ovat sortaneet, ovat joutuneet samanlaisiin vaikeuksiin.

Onko komissio tietoinen siitä, mitä Pariisissa todella tapahtui viime viikolla?

Millaisia toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta samankaltaisia tapauksia voidaan välttää tapahtumasta uudelleen EU:n alueella?

Aikooko komissio keskustella Ranskan hallituksen, Pariisin kaupungin sekä Ranskan ja EU:n Kiinan suurlähettiläiden kanssa ja muistuttaa, että ilmaisuvapaus on perusihmisoikeus, jota Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa selvästi puolustetaan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukaan yhteisöllä ei ole yleistä toimivaltaa perusoikeuksia koskevissa asioissa. Komissio voi ryhtyä toimenpiteisiin ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa perusoikeuksia on rikottu yhteisön oikeuden soveltamisen yhteydessä. Tästä ei ole kyse arvoisien parlamentin jäsenten esiin tuomassa tapauksessa.

Yleisesti ottaen komissio haluaa myös kiinnittää arvoisien jäsenten huomion siihen, että se käsittelee säännöllisesti EU:n ja Kiinan välisessä ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa sekä viimeksi 26. ja 27. helmikuuta 2004 Dublinissa pidetyssä kokouksessa Falun Gong -järjestön jäsenten tilannetta sekä sitä, ettei heidän ihmisoikeuksiaan kunnioiteta siitä syystä, että he ovat tämän järjestön jäseniä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/773 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/773

---

(2004/C 84 E/0870)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0331/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Sosiaalipolitiikan alueellisen koordinointikeskuksen perustaminen Balkanille

Komissio ilmoitti jo jonkin aika sitten, että Balkanille perustetaan sosiaalipolitiikan alueellinen koordinointikeskus. Keskus oli tarkoitus perustaa keväällä 2004.

Missä vaiheessa Kaakkois-Euroopan maiden sosiaalipolitiikkaa koordinoivan keskuksen perustaminen on tällä hetkellä?

| — | Kuinka pitkälle on päästy koordinointikeskuksen perustamiseen tarvittavissa valmistelutöissä? |
| --- | --- |

—

Kuinka pitkälle on päästy koordinointikeskuksen perustamiseen tarvittavissa valmistelutöissä?

| — | Milloin keskuksen toiminta on suunniteltu aloitettavaksi? |
| --- | --- |

—

Milloin keskuksen toiminta on suunniteltu aloitettavaksi?

| — | Mihin keskus aiotaan sijoittaa? |
| --- | --- |

—

Mihin keskus aiotaan sijoittaa?

| — | Mitä henkilökuntaa koordinointikeskukseen rekrytoidaan ja kuinka keskuksen toiminta rahoitetaan? |
| --- | --- |

—

Mitä henkilökuntaa koordinointikeskukseen rekrytoidaan ja kuinka keskuksen toiminta rahoitetaan?

| — | Mikä on tämän alueellisen koordinointikeskuksen virallinen tehtävä? |
| --- | --- |

—

Mikä on tämän alueellisen koordinointikeskuksen virallinen tehtävä?

| — | Mitkä tahot osallistuvat koordinointikeskuksen perustamiseen ja toimintaan? |
| --- | --- |

—

Mitkä tahot osallistuvat koordinointikeskuksen perustamiseen ja toimintaan?

| — | Millä tavalla alueen valtiot osallistuvat keskuksen perustamiseen ja toimintaan? |
| --- | --- |

—

Millä tavalla alueen valtiot osallistuvat keskuksen perustamiseen ja toimintaan?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Sosiaalipolitiikan alueellisen koordinointikeskuksen perustaminen on jatkoa Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa aloitteessa toteutetulle hankkeelle, jossa vahvistetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistämällä Kaakkois-Euroopan kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista.

Alueellinen koordinointikeskus rahoitetaan vuoden 2003 Cards-alueohjelmasta (2 miljoonaa euroa kolmen vuoden aikana), ja se perustetaan läheisessä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa (osarahoitusosuus 200 000 euroa). Hankkeella on muitakin tavoitteita kuin alueellisen koordinointikeskuksen perustaminen (keskuksen sijoituspaikasta ei vielä ole päätetty). Tavoitteena on vaihtaa ja ehdottaa kansallisille viranomaisille erilaisia yhteensovittamisvälineitä sekä vaihtaa EU:n hyviä käytäntöjä rajat ylittävissä asioissa.

Hankkeen toimet keskittyvät kolmelle pääalalle:

| — | tuki sosiaaliturvauudistusta koskevaan yhteistyöhön |
| --- | --- |

—

tuki sosiaaliturvauudistusta koskevaan yhteistyöhön

| — | institutionaalinen tuki ja ammatillinen koulutus sosiaalialalla |
| --- | --- |

—

institutionaalinen tuki ja ammatillinen koulutus sosiaalialalla

| — | tuki erityisesti sosiaalisia oikeuksia ja kansalaisoikeuksia sekä rajat ylittäviä kysymyksiä (kuten yhdenvertainen kohtelu ja etuuksien siirtäminen) koskevaan sosiaaliseen vuoropuheluun ja tietojenvaihtoon. |
| --- | --- |

—

tuki erityisesti sosiaalisia oikeuksia ja kansalaisoikeuksia sekä rajat ylittäviä kysymyksiä (kuten yhdenvertainen kohtelu ja etuuksien siirtäminen) koskevaan sosiaaliseen vuoropuheluun ja tietojenvaihtoon.

Keskuksen perustamista valmistelevaa työtä on tehty syyskuusta 2003 alkaen, ja Cards-hankkeen viitekehyksen määrittely on saatu lähes päätökseen. Komission ja Euroopan neuvoston on vielä sovittava eräistä menettelyjä koskevista yksityiskohdista sekä inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen käytöstä. Komissio kuitenkin arvioi, että sopimus allekirjoitetaan pian Euroopan neuvoston kanssa ja että keskus pääsee aloittamaan toimintansa viimeistään vuoden 2004 kesäkuun alussa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/774 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/774

---

(2004/C 84 E/0871)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0334/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ihmisoikeus- ja demokratiatilanteen muuttumattomuus Kiinassa ja Hongkongissa, Taiwaniin kohdistuva uhkailu ja asevientikiellon tarve

| 1. | Onko komissio yhtä mieltä kanssani siitä, että tärkein myönteinen muutos Kiinan kansantasavallassa vuoden 1989 jälkeen on ollut nopea, tosin usein huolimaton talouskasvu, joka antaa Kiinan kansoille toivoa siitä, että tulevaisuudessa niiden ei enää tarvitse elää köyhyydessä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio yhtä mieltä kanssani siitä, että tärkein myönteinen muutos Kiinan kansantasavallassa vuoden 1989 jälkeen on ollut nopea, tosin usein huolimaton talouskasvu, joka antaa Kiinan kansoille toivoa siitä, että tulevaisuudessa niiden ei enää tarvitse elää köyhyydessä?

| 2. | Onko komissio havainnut, että Kiinan kansantasavallassa yhdistymisvapaus, mielipiteen ilmaisemisen vapaus tai lehdistön vapaus olisivat lisääntyneet vuoden 1989 jälkeen? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio havainnut, että Kiinan kansantasavallassa yhdistymisvapaus, mielipiteen ilmaisemisen vapaus tai lehdistön vapaus olisivat lisääntyneet vuoden 1989 jälkeen?

| 3. | Onko komissio havainnut, että Kiinan kansantasavallassa vuoden 1989 jälkeen poliittisia vastaan-hangoittelijoita olisi vangittu vähemmän, että yhden poliittisen puolueen valtamonopoli olisi päättynyt tai että kuolemanrangaistukset olisi lopetettu? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio havainnut, että Kiinan kansantasavallassa vuoden 1989 jälkeen poliittisia vastaan-hangoittelijoita olisi vangittu vähemmän, että yhden poliittisen puolueen valtamonopoli olisi päättynyt tai että kuolemanrangaistukset olisi lopetettu?

| 4. | Onko komissio havainnut huomattavaa kohentumista vuoden 1989 jälkeen tavassa, jolla suhtaudutaan Kiinaan liitetyn entisen brittisiirtokunnan Hongkongin asukkaiden pyrkimyksiin saavuttaa täysimääräinen parlamentaarinen demokratia ja oikeusvaltio? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio havainnut huomattavaa kohentumista vuoden 1989 jälkeen tavassa, jolla suhtaudutaan Kiinaan liitetyn entisen brittisiirtokunnan Hongkongin asukkaiden pyrkimyksiin saavuttaa täysimääräinen parlamentaarinen demokratia ja oikeusvaltio?

| 5. | Onko komissio havainnut vuoden 1989 jälkeen merkittävää lientymistä valloitussuunnitelmissa, jotka kohdistuvat vuosina 1945 — 1949 Kiinan yhteydessä olleeseen Taiwaniin, jonka alkuperäinen väestö on nyt valinnut pysyvän itsenäisyyden ja hyvät naapurisuhteet Kiinaan? |
| --- | --- |

5.

Onko komissio havainnut vuoden 1989 jälkeen merkittävää lientymistä valloitussuunnitelmissa, jotka kohdistuvat vuosina 1945 — 1949 Kiinan yhteydessä olleeseen Taiwaniin, jonka alkuperäinen väestö on nyt valinnut pysyvän itsenäisyyden ja hyvät naapurisuhteet Kiinaan?

| 6. | Onko komissiolla varmuutta siitä, että vuoden 1989 kansannousuun verrattavat traagiset tapahtumat, joiden yhteydessä valtio harjoittaa väkivaltaa, eivät enää voi toistua? |
| --- | --- |

6.

Onko komissiolla varmuutta siitä, että vuoden 1989 kansannousuun verrattavat traagiset tapahtumat, joiden yhteydessä valtio harjoittaa väkivaltaa, eivät enää voi toistua?

| 7. | Onko komissio valmis edistämään Kiinan kansantasavaltaan kohdistuvan aseidenvientikiellon säilyttämistä ennallaan niin kauan kuin maassa ei ole demokraattista oikeusvaltiota, niin kauan kuin Hongkongin demokratiaa tukahdutetaan ja niin kauan kuin Kiinan ja Taiwanin kesken ei ole tehty hyökkäämättömyyssopimusta? |
| --- | --- |

7.

Onko komissio valmis edistämään Kiinan kansantasavaltaan kohdistuvan aseidenvientikiellon säilyttämistä ennallaan niin kauan kuin maassa ei ole demokraattista oikeusvaltiota, niin kauan kuin Hongkongin demokratiaa tukahdutetaan ja niin kauan kuin Kiinan ja Taiwanin kesken ei ole tehty hyökkäämättömyyssopimusta?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(26. maaliskuuta 2004)

Vaikka EU onkin pannut merkille Kiinan ihmisoikeustilanteen jossain määrin kohentuneen viime vuosina, se pitää nykytilannetta edelleen monelta osin huolestuttavana, erityisesti kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien aloilla. Useimpia arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapauksista on jo käsitelty EU:n ja Kiinan välisen ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun yhteydessä ja EU aikoo pian toteuttaa tätä vuoropuhelua koskevan kokonaisarvion. Samalla se on seurannut tiiviisti Honkongin ja Taiwanin tilannetta ja jatkaa asian tiivistä seuraamista edelleen. On selvää, että nämä kysymykset, olipa niissä sitten kyse Kiinan ihmisoikeustilanteesta tai luonteeltaan alueellisista kysymyksistä, on punnittava tarkasti asekauppaa koskevien pakotteiden purkamisesta Kiina osalta myöhemmin käytävien keskustelujen yhteydessä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/775 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/775

---

(2004/C 84 E/0872)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/04

esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe:   Sosnovy Borin ydinvoimalan käyttöluvan pidentäminen

Tšernobyl-tyyppisen Sosnovy Borin ydinvoimalan käyttölupa meni umpeen syksyllä 2003, ja luvalle on haettu pidennystä.

Koska EU on tehnyt yhteistyötä Venäjän kanssa Tacis-ohjelman puitteissa, kysyisinkin pitääkö komissio kyseisen ydinvoimalan turvallisuutta kansainvälisten normien mukaisena? Täyttääkö luvan myöntävä viranomainen ne normit, joita kyseisille viranomaistahoille on asetettava? Onko olemassa takuita siitä, että ydinjätteiden hallinnointi ja käsittely ovat kansainvälisten sopimusten mukaisia?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Sosnovyi Borin ydinvoimalassa on neljä RBMK-tyyppistä reaktoria (1), joista kaksi on ensimmäisen sukupolven reaktoreita (otettu käyttöön vuosina 1973 ja 1975), jotka asiantuntijoiden mukaan eivät täytä kansainvälisesti tunnustettuja ydinturvallisuusnormeja. Komissio on usein pyytänyt niiden ja muiden venäläisten ensimmäisen sukupolven reaktoreiden sulkemista mahdollisimman pian. Komissio ja Venäjän federaatio kuuluvat yhteiseen työryhmään, jonka tehtävänä on tutkia venäläisten ensimmäisen sukupolven reaktoreiden sulkemista. Kahdeksan teollistuneimman maan (G8-maat) ydinturvallisuudesta ja -varmuudesta vastaava ryhmä päätti Genevessä 4. helmikuuta 2004 pitämässään kokouksessa jatkaa yhteistyöryhmän toimintaohjelman toteuttamista.

Venäjän federaatio on ollut sopimusosapuolena Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ydinturvallisuutta koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa vuodesta 1996 alkaen. Näin ollen Venäjän hallitus vastaa ydinturvallisuudesta vastuussa olevan valvontaviranomaisen (Gosatomnadzor) riippumattomuudesta ja toimivallasta yleissopimuksen määräysten mukaisesti.

Venäjän federaatio on vastuussa ydinturvallisuutta koskevan sääntelyjärjestelmänsä kehittämisestä ja toimeenpanosta. Gosatomnadzor on vuodesta 1994 alkaen saanut apua eurooppalaisten ydinturvallisuudesta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteenliittymältä Tacis-ohjelman puitteissa. Yhteenliittymä auttaa sitä vankan, maan erityistilanteeseen mukautetun riippumattoman ja osaavan organisaation kehittämisessä. Organisaatio noudattaa ydinturvallisuutta koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa vahvistettuja perusperiaatteita. Toimilupien myöntämistä koskevan järjestelmän parantamista, laadunhallintajärjestelmien kehittämistä sekä turvallisuusanalyysejä koskevien vaatimusten parantamista on erityisesti painotettu. Niin lainsäädännön, sääntelyn, menettelyjen kuin työmenetelmienkin alalla on edistytty huomattavasti. Kysymykset Gosatomnadzorin riippumattomuudesta ydinvoimaloiden operaattoreihin sekä poliittisiin päättäjiin nähden kuuluvat kansallisten viranomaisten toimivaltaan.

Vaikka Venäjä on allekirjoittanut IAEA:n käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen tammikuussa 1999, sopimus ei kuitenkaan vielä ole astunut voimaan. Näin ollen tässä vaiheessa ei voida vielä taata, että käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto ja käsittely vastaisivat kansainvälisiä käytäntöjä.

---

(1)  Kevytvesireaktori, jossa käytetään hidasteena grafiittia.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/776 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/776

---

(2004/C 84 E/0873)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0337/04

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2004)

Aihe:   Parmalat-konsernin avustukset

Sanomalehdissä esitettyjen arvioiden mukaan italialaisen Parmalat-elintarvikekonsernin rahoitussotkut laajenevat entisestään.

Voiko komissio ilmoittaa, onko maksukyvytön maitokonserni Parmalat saanut tukea Euroopan unionilta?

Jos vastaus on myönteinen, kuinka paljon ja milloin tukea on maksettu?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Parmalat-yhtiö on saanut tukea yhteisön varoista.

Vuodesta 1990 lähtien on komission suoraan hallinnoimista varoista maksettu Parmalat-yhtiölle yhteensä 2 278 448,00 euroa, jotka jakaantuvat seuraavasti:

| Vuosi/jakso | Määrä |
| --- | --- |
| 1990 | 733 747,76 |
| 1991-1998 | 677 636,24 |
| 1999-2003 | 867 064,00 |
| Yhteensä | 2 278 448,00 |

Vuosi/jakso

Määrä

1990

733 747,76

1991-1998

677 636,24

1999-2003

867 064,00

Yhteensä

2 278 448,00

Välillisten (yhteisesti hallinnoitujen) menojen, toisin sanoen yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) kokonaan tai osittain rahoitettujen yhteisön tukien osalta komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion seuraaviin seikkoihin:

| — | Ensinnäkin EMOTR:n tukiosaston rahoittamia maataloustukia hallinnoidaan jäsenvaltioissa yhteisestä hallinnoinnista annettujen säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot huolehtivat näihin tukiin liittyvästä kirjanpidosta ja toimittavat kirjanpitotiedot komissiolle asetuksen (EY) N:o 2390/1999 (1) mukaisesti. Asetuksen 2 artiklan 3 kohdan nojalla komissio on velvollinen pitämään saamansa tiedot luottamuksellisina eikä siis voi luovuttaa yksityiskohtaisia tietoja Parmalat-yhtiölle EMOTR:n tukiosastosta myönnetyistä tukimääristä. |
| --- | --- |

—

Ensinnäkin EMOTR:n tukiosaston rahoittamia maataloustukia hallinnoidaan jäsenvaltioissa yhteisestä hallinnoinnista annettujen säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot huolehtivat näihin tukiin liittyvästä kirjanpidosta ja toimittavat kirjanpitotiedot komissiolle asetuksen (EY) N:o 2390/1999 (1) mukaisesti. Asetuksen 2 artiklan 3 kohdan nojalla komissio on velvollinen pitämään saamansa tiedot luottamuksellisina eikä siis voi luovuttaa yksityiskohtaisia tietoja Parmalat-yhtiölle EMOTR:n tukiosastosta myönnetyistä tukimääristä.

| — | Toiseksi on mahdollista, että Parmalat-yhtiö on myös saanut tukea EMOTR:n ohjausosaston yhteisrahoittamista tukiohjelmista. Toimet, joita EMOTR:n ohjausosasto on rahoittanut osana maaseudun kehittämistä, sisältyvät rakennerahastoja koskevassa lainsäädännössä (2) säädettyjen tavoitetta 1 koskevien ohjelmasääntöjen mukaisesti yhteisön toimintaohjelmiin. Tämän lainsäädännön mukaisesti kyseiset ohjelmat eivät sisällä lopullisia tuensaajia koskevia taloudellisia tietoja. Rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan asetuksen (EY) N:o 438/2001 (3) 18 artiklassa säädetään niiden kirjanpitotietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltiot ovat velvollisia säilyttämään. |
| --- | --- |

—

Toiseksi on mahdollista, että Parmalat-yhtiö on myös saanut tukea EMOTR:n ohjausosaston yhteisrahoittamista tukiohjelmista. Toimet, joita EMOTR:n ohjausosasto on rahoittanut osana maaseudun kehittämistä, sisältyvät rakennerahastoja koskevassa lainsäädännössä (2) säädettyjen tavoitetta 1 koskevien ohjelmasääntöjen mukaisesti yhteisön toimintaohjelmiin. Tämän lainsäädännön mukaisesti kyseiset ohjelmat eivät sisällä lopullisia tuensaajia koskevia taloudellisia tietoja. Rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan asetuksen (EY) N:o 438/2001 (3) 18 artiklassa säädetään niiden kirjanpitotietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltiot ovat velvollisia säilyttämään.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 2390/1999, annettu 25 päivänä lokakuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1663/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten, EYVL L 295, 16.11.1999.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999.

(3)  Komission asetus (EY) N:o 438/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta, EYVL L 63, 3.3.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/777 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/777

---

(2004/C 84 E/0874)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/04

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(11. helmikuuta 2004)

Aihe:   Artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen käyttö malarian hoidossa

Voiko komissio kertoa, miten se suhtautuu artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen käyttöön malarian hoidossa?

Artemisiiniin perustuvat yhdistelmähoidot ovat Maailman terveysjärjestön WHO:n suosittelema hoitomuoto. Korkeiden kustannusten takia WHO suhtautuu kuitenkin vastahakoisesti niiden käyttöön maissa, joissa taudinaiheuttajat ovat vastustuskykyisiä lääkkeille.

Mikä on komission ehdotus edellä kuvatun kasvavan ongelman ratkaisemiseksi?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen malarialääkkeille, erityisesti klorokiinille ja sulfadoksiini-pyrimetamiinille, vastustuskykyisten malariakantojen leviämisestä. Maailman terveysjärjestö (WHO) on antanut tammikuussa ja marraskuussa 2003 malariaa koskevia hoitosuosituksia ja suositellut viittä hoitovaihtoehtoa, joista neljä on artemisiiniin perustuvia yhdistelmähoitoja, Länsi-Afrikan kaltaisille alueille, joilla vastustuskyky näille lääkkeille on alhainen. Suositukset on tehty epidemiologisin, parasitologisin ja kliinisin perustein. Sen sijaan hoitoihin liittyvistä kustannuksista, valtioiden valmiuksista tai kestävää strategiaa tukevista nykyisistä kansainvälisistä rahoitusvälineistä ei ole tehty perusteellista tutkimusta. Artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen osuutta kaikista hoidoista, ensisijainen hoito mukaan luettuna, tai lähetteistä ei myöskään ole yksilöity.

Jokaisen maan on tehtävä omat päätöksensä malarian hoitostrategioiden osalta. Ennen päätöksentekoa maan olisi punnittava strategian mahdollisia vaikutuksia, tarvittavia investointeja, resurssejaan ja valmiuksiaan sekä otettava huomioon myös muut vaihtoehdot. Eräät Länsi-Afrikan ulkopuolella sijaitsevat maat, kuten Mosambik, ovat päättäneet olla valitsematta artemisiiniin perustuvia yhdistelmähoito-strategioita.

Komissio pyrkii vähentämään malarian aiheuttamaa rasitetta ”HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden vähentämisessä” -nimisen toimintaohjelman (1) yhteydessä ohjelman kolmella toiminta-alalla, joista jokainen liittyy malarian hoitoon.

Komissio pyrkii tehostamaan tukitoimien vaikutusta. Komissio on nopeuttanut ja lisännyt malariaa koskeville ohjelmille myöntämäänsä tukea. Se on varannut näiden sairauksien torjumiseen vuosina 2003—2006 yhteensä 1,1 miljardia euroa, ja 25 prosenttia tukitoimista kohdistuu malariaan. Tähän summaan sisältyy komission rahoitusosuus maailmanlaajuiselle rahastolle (460 miljoonaa euroa vuosina 2001—2006). Artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen hankkimiseen on jo varattu 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kolmella ensimmäisellä ehdotuskierroksella. Komissio on varannut tukea malarian yhdistelmähoitoja, artemisiiniin perustuvat yhdistelmähoidot mukaan luettuina, koskeville hankkeille myös köyhyyteen liittyviä sairauksia koskevasta aihekohtaisesta budjettikohdasta. Valtaosa komission tuesta maille, jotta nämä saavuttaisivat terveyteen liittyvät vuosituhannen kehitystavoitteet, kuten malariaan liittyvän vuosituhannen kehitystavoitteen 6, on alakohtaista tukea ja yhä enemmän yleistä talousarviotukea. Maan taloudelliset valmiudet vaikuttavat siihen, voivatko ne valita tehokkaimmat hoitovaihtoehdot, ja komissio pyrkiikin ohjaamaan suurimman osan tuestaan tämän ongelman korjaamiseen.

Komissio edistää edelleen aktiivisesti olennaisten lääkkeiden, kuten artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen, hintojen alentamista kannustamalla hintojen porrastukseen ja tukemalla sitä lainsäädännöllisesti tuella (kuten asetuksella, jolla estetään porrastetun hinnoittelun kautta myytävien lääkkeiden jälleentuonti), soveltamalla teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) määräyksiä sekä tukemalla artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen paikallista tuotantoa. Komissio tarkastelee parhaillaan vuonna 2003 käynnistetyn ehdotuspyynnön perusteella saatuja aloitteita, joiden tavoitteena on laadukkaiden ja edullisten artemisiiniin perustuvien yhdistelmähoitojen paikallinen tuotanto.

Komissio on myös varannut huomattavan määrän tutkimusmäärärahoja entistä tehokkaampien HI-viruksen ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin lääkkeiden ja rokotteiden kehittämiseen. Tähän sisältyy yhdessä kehitysmaiden kanssa annettava tuki perustutkimukseen ja vaiheen I tutkimuksiin (200 miljoonaa euroa) sekä kliinisiin tutkimuksiin (kliinisiä tutkimuksia koskevan Euroopan maiden ja kehitysmaiden yhteistyökumppanuuden eli EDCTP:n puitteissa: 200 miljoonaa euroa komissiolta ja 200 miljoonaa euroa jäsenvaltioilta). Komissio pyrkii tämän yhdennetyn lähestymistavan avulla vähentämään malarian aiheuttamaa rasitetta ja vähentämään taudin vaikutusta köyhyyteen kehitysmaissa.

Komissio tukee periaatteessa WHO:n suosittelemia malarian tai muiden sairauksien hoitokäytäntöjä kehitysmaissa, mutta se katsoo, että kunkin maan on paikallisten olojen perusteella itse tehtävä strategioita koskevat päätöksensä.

---

(1)  KOM(2003) 93 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/779 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/779

---

(2004/C 84 E/0875)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0350/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Matkatoimistot: Alitalian kriisin työllisyysvaikutukset

Alitalian kriisi uhkaa vahingoittaa myös lentoliikenteeseen liittyviä aloja ja niistä erityisesti matkatoimistoja.

Aivan näinä päivinä käsiteltävässä rakenneuudistussuunnitelmassa nimittäin suunnitellaan toimistojen välityspalkkioiden ankaraa supistamista: ulkomaanlippujen myynnissä lasku olisi nykyisestä 7 prosentista 1 prosenttiin ja Italian sisäisissä lipuissa 3 prosentista 1 prosenttiin.

Kuten matkatoimistoalan keskusjärjestöjen edustajat ovat ilmoittaneet, tällaiset päätökset voivat johtaa satojen yritysten häviämiseen alalta, mikä vaarantaa yli 10 000 työpaikkaa eli noin neljä kertaa sen määrän, josta Alitalian yhteydessä on kysymys.

Lisäksi leikkaukset, jotka näkyisivät lentolippujen kallistumisena, vaikuttaisivat joka tapauksessa kuluttajiin. Loppukäyttäjän voisi olla fyysisesti hankalaa saada matkaliput, koska toimistot joutuvat lopettamaan liian kalliiksi käyneen palvelun tarjoamisen.

Edelleen on huomattava, että päätökset on Euroopassa ennennäkemättömään tapaan ilmoitettu alan toimijoille vain 60 vuorokauden varoitusajalla.

Koska tällaisesta toimenpiteestä voisi aiheutua vakavia vaikutuksia työllisyyteen — ovathan matkatoimistot lentoyhtiöiden pääasiallinen myyntikanava ja niiden hoitama osuus lipunmyyntituloista 91 prosenttia — ja koska alan kriisi heijastuisi Alitalian lisäksi kaikkiin muihinkin eurooppalaisiin yhtiöihin vakavoittaen jo epävarmaa tilannetta entisestään, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Voiko Euroopan unioni puuttua asiaan työllisyyden suojelupolitiikan perusteella tai muun tähän tarkoitukseen soveltuvan toimivallan nojalla? |
| --- | --- |

1.

Voiko Euroopan unioni puuttua asiaan työllisyyden suojelupolitiikan perusteella tai muun tähän tarkoitukseen soveltuvan toimivallan nojalla?

| 2. | Mikä on komission näkemys tästä aiheesta ja kanta siihen? |
| --- | --- |

2.

Mikä on komission näkemys tästä aiheesta ja kanta siihen?

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/779 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/779

---

(2004/C 84 E/0876)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0351/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. helmikuuta 2004)

Aihe:   Matkatoimistot: toimijat ja kuluttajat vakavissa vaikeuksissa

Matkatoimistot toimivat nykyisin erittäin vaikeassa tilanteessa. Siihen ovat syynä jo pelkästään kriisissä oleva matkailuala, joka alkoi taantua World Trade Centerin vuoden 2001 terrori-iskun jälkeen, pelko tarttuvien tautien leviämisestä, euron käyttöönottoon liittyvä hintojen kallistuminen sekä lento-onnettomuuksien ja sotien pelko. Tilanne pahenee nyt entisestään, koska monet eurooppalaiset lentoyhtiöt ovat päättäneet leikata huomattavasti matkatoimistojen välityspalkkioita pienentääkseen omia kulujaan ja vastatakseen markkinoiden vaatimuksiin. Italian kansallisen yhtiön Alitalian äskettäinen kriisi, joka sai sen tekemään vastaavan päätöksen, on vain viimeinen lisä alan muihinkin toimijoihin heijastuvissa tapahtumissa: myös Air France, Iberia, Lufthansa, Tyrolean ja British ovat ilmoittaneet toimistojen välityspalkkioiden ankarista supistuksista. Jottei tämä toimistojen tulonlähde kokonaan ehtyisi, toimistot joutuvat nyt siirtämään asiakkaiden maksettavaksi merkittävän lisähinnan lippujen kirjoituksesta. Lienee aiheellista tähdentää, että edellä kuvatun tilanteen seurauksista joutuvat kärsimään ennen muuta kuluttajat. Sen lisäksi että hinnat nousevat, ajan oloon on vaarana, että monet toimistot joutuvat lopettamaan toimintansa, jolloin tämä erittäin tärkeä välityspalvelu lakkaa. Matkatoimistot eivät pelkästään kirjoita lippuja. Ne antavat tietoja aikatauluista, halvimmista hinnoista ja vaihtoyhteyksistä, tiedottavat lakoista ja lentojen peruutuksista, tekevät korvaushakemuksia, varaavat erityispalveluja vammaisille ja yksinään matkustaville lapsille ja hyväksyvät erilaisia maksutapoja. Kuluttaja ei aina yksin pysty huolehtimaan näistä tarpeista ottamalla henkilökohtaisesti yhteyttä lentoyhtiöön.

On hyvin vakavaa, että lentoyhtiöt perustelevat leikkauksiaan sillä verukkeella, että niiden on vastattava halpalentoyhtiöiden markkinointipolitiikan aiheuttamaan kilpailuun: onhan tunnettua, että halpalentoyhtiöt vetoavat toisenlaiseen asiakaskuntaan eikä niiden tarjoama palvelutaso ole sama. Loppukäyttäjälle ei tule niiden yhteydessä samanlaista tunnetta luotettavuudesta, aikataulujen sopivuudesta ja turvasta ongelmatilanteissa. Säännöllistä lentoliikennettä harjoittavat lentoyhtiöt eivät kuitenkaan supista paljon lentävien asiakkaiden etuja, kuten alennuksia, ilmaisten lippujen ja yöpymisten myöntämistä, kannustepalkkioita.

Kaiken edellä esitetyn perusteella voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin ottaen huomioon, että Euroopan markkinat perustuvat kilpailun vapauden sääntöihin ja että unionin tehtävänä on suojella työntekijöitä ja kuluttajia:

| 1. | Onko EU:lla mahdollisuuksia puuttua asiaan? |
| --- | --- |

1.

Onko EU:lla mahdollisuuksia puuttua asiaan?

| 2. | Voiko komissio esittää jollain tapaa laajoja suuntaviivoja säännöllistä lentoliikennettä harjoittavien yhtiöiden ja halpalentoyhtiöiden välistä kilpailua koskevasta kysymyksestä? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio esittää jollain tapaa laajoja suuntaviivoja säännöllistä lentoliikennettä harjoittavien yhtiöiden ja halpalentoyhtiöiden välistä kilpailua koskevasta kysymyksestä?

| 3. | Onko saatavilla lentoyhtiöiden hyviä käytäntöjä ja/tai itsesääntelyn säännöstöjä, joita voitaisiin käyttää esimerkkinä? |
| --- | --- |

3.

Onko saatavilla lentoyhtiöiden hyviä käytäntöjä ja/tai itsesääntelyn säännöstöjä, joita voitaisiin käyttää esimerkkinä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0350/04 ja E-0351/04

(23. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen eurooppalaisten lentoyhtiöiden, muun muassa Alitalian, päätöksistä muuttaa matkatoimistojen välityspalkkiojärjestelmää. Komissio ymmärtää, että asia on matkatoimistoille erittäin tärkeä ja että nämä ovat huolissaan seurauksista, joita muutoksilla voi olla niiden kannattavuuteen ja työllisyystilanteeseen.

On kuitenkin syytä korostaa, että lentoyhtiöiden lipunmyynnin järjestäminen kuuluu yhtiöiden kaupallisiin vapauksiin, kunhan alaan sovellettavaa yleistä säännöstöä noudatetaan (sopimus- ja kilpailuoikeus, sisämarkkinoiden kunnioittaminen jne.). Komissiolla ei ole erityistä toimivaltaa, joka menisi näiden yleisten sääntöjen edelle. Se ei ole myöskään saanut tietoonsa, että alalla sovellettaisiin käytännesääntöjä tai toteutettaisiin itsevalvontaa. Lentoyhtiöt ovat tosin tehneet vapaaehtoisia sitoumuksia, mutta ne koskevat ainoastaan lentomatkustajien oikeuksia (1).

Sitä paitsi — kuten kysymyksessä mainitaan — matkatoimistot tarjoavat pelkän lippujenvälityksen lisäksi paljon muitakin palveluja ja hoitavat varsin suuren osan perinteisten lentoyhtiöiden lipunmyynnistä. Tämän myyntikanavan säilyminen on siis epäilemättä lentoyhtiöiden etujen mukaista.

Halpalentoyhtiöistä on todettava, että ne myyvät lähes kaikki lippunsa suoraan — erityisesti Internetin välityksellä — ja että siksi perinteiset lentoyhtiöt, Alitalia mukaan luettuna, ovat kehittäneet suoraa myyntiään. On kuitenkin myös todettava, että suuri osa halpalentoyhtiöiden asiakaskunnasta on uutta ja ettei näillä asiakkailla ole ollut aikaisemmin tapana lentää. Halpalentoyhtiöiden markkinaosuus on nykyään noin 12 prosenttia Euroopan unionin sisäisistä lennoista.

---

(1)  http://www.ecac-ceac.org

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/781 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/781

---

(2004/C 84 E/0877)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0358/04

esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Saksan tölkkipanttia koskeva rikkomusmenettely

Euroopan komissio aloitti lokakuussa 2003 rikkomusmenettelyn Saksan tölkkipanttikäytäntöä vastaan.

Koska Saksan liittotasavallalle annettu vastausaika on umpeutunut ja koska säännökset uhkaavat yhteisön sisäisen kaupan lisäksi myös Saksassa olevia tuotantolaitoksia, kysyn Euroopan komissiolta seuraavaa:

| 1. | Mikä on rikkomusmenettelyn tilanne? |
| --- | --- |

1.

Mikä on rikkomusmenettelyn tilanne?

| 2. | Mitä huomautuksia Euroopan komissio on esittänyt Saksan tölkkipanttijärjestelyjä vastaan? |
| --- | --- |

2.

Mitä huomautuksia Euroopan komissio on esittänyt Saksan tölkkipanttijärjestelyjä vastaan?

| 3. | Pitääkö komissio järkevänä Saksan tölkkipanttijärjestelmän välitöntä kieltämistä? |
| --- | --- |

3.

Pitääkö komissio järkevänä Saksan tölkkipanttijärjestelmän välitöntä kieltämistä?

| 4. | Mitä aloitteita on odotettavissa seuraavaksi ja milloin? |
| --- | --- |

4.

Mitä aloitteita on odotettavissa seuraavaksi ja milloin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio päätti 21. lokakuuta 2003 lähettää Saksan liittotasavallalle virallisen ilmoituksen. Saksa vastasi siihen 22. joulukuuta 2003 ja 22. tammikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Komissio tarkastelee parhaillaan Saksan vastausta. |
| --- | --- |

1.

Komissio päätti 21. lokakuuta 2003 lähettää Saksan liittotasavallalle virallisen ilmoituksen. Saksa vastasi siihen 22. joulukuuta 2003 ja 22. tammikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Komissio tarkastelee parhaillaan Saksan vastausta.

| 2. | Virallisessa ilmoituksessaan komissio arvostelee pakkauksista annetussa asetuksessa säädetyn pantti- ja takaisinottovelvollisuuden käytännön soveltamista, kun otetaan huomioon, ettei käytössä ole kattavia ja yhteensopivia palautusjärjestelmiä. Jos eri palautusjärjestelmien välistä pantinselvitystä varten ei ole toimivia valtakunnallisia järjestelyjä, vähittäiskauppiaat saattavat hyvinkin päättää jättää jotkin juomat osittain tai jopa kokonaan pois valikoimastaan. Sen vuoksi komissio on selvittämässä, millä tavoin nykymuotoinen pantti- ja palautusjärjestelmä mahdollisesti aiheuttaa esteitä juomien tuonnille Saksaan. Yksittäisratkaisut (kauppa ottaa vastaan vain itse myymiensä juomien pakkauksia) puolestaan nostavat tuotantokustannuksia ja saattavat haitata tuontia muista jäsenvaltioista, koska valmistajat joutuvat perustamaan omat tuotanto- tai pakkauslinjat tiettyjä Saksan markkinoilla toimivia ostajia varten. |
| --- | --- |

2.

Virallisessa ilmoituksessaan komissio arvostelee pakkauksista annetussa asetuksessa säädetyn pantti- ja takaisinottovelvollisuuden käytännön soveltamista, kun otetaan huomioon, ettei käytössä ole kattavia ja yhteensopivia palautusjärjestelmiä. Jos eri palautusjärjestelmien välistä pantinselvitystä varten ei ole toimivia valtakunnallisia järjestelyjä, vähittäiskauppiaat saattavat hyvinkin päättää jättää jotkin juomat osittain tai jopa kokonaan pois valikoimastaan. Sen vuoksi komissio on selvittämässä, millä tavoin nykymuotoinen pantti- ja palautusjärjestelmä mahdollisesti aiheuttaa esteitä juomien tuonnille Saksaan. Yksittäisratkaisut (kauppa ottaa vastaan vain itse myymiensä juomien pakkauksia) puolestaan nostavat tuotantokustannuksia ja saattavat haitata tuontia muista jäsenvaltioista, koska valmistajat joutuvat perustamaan omat tuotanto- tai pakkauslinjat tiettyjä Saksan markkinoilla toimivia ostajia varten.

| 3. | Saksan liittotasavallan on noudatettava sille yhteisön lainsäädännöstä johtuvia velvollisuuksia. Siinä määrin kuin menettelyn valinta kuuluu jäsenvaltiolle, se voi itse valita sen, jota pitää sopivimpana. |
| --- | --- |

3.

Saksan liittotasavallan on noudatettava sille yhteisön lainsäädännöstä johtuvia velvollisuuksia. Siinä määrin kuin menettelyn valinta kuuluu jäsenvaltiolle, se voi itse valita sen, jota pitää sopivimpana.

| 4. | Saksan vastauksen analysoinnin ja markkinoiden tilanteen jatkuvan arvioinnin perusteella komissio ryhtyy EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan puitteissa asianmukaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

4.

Saksan vastauksen analysoinnin ja markkinoiden tilanteen jatkuvan arvioinnin perusteella komissio ryhtyy EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan puitteissa asianmukaisiin toimenpiteisiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/781 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/781

---

(2004/C 84 E/0878)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0377/04

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Välimeren kalavarojen kestävä hoito ja toimet laittoman kalastuksen estämiseksi

Harkitsemattoman kalastuksen aiheuttaman paineen ja laittoman kalastuksen vuoksi kalakannat ovat huomattavasti pienentymässä Kreikassa ja Välimeren maantieteelliseen alueen muissa maissa, mikä aiheuttaa ympäristöllistä epätasapainoa meriekosysteemissä. Pyrkiessään käyttämään Välimeren kalavaroja kestävällä tavalla unioni painottaa erityisesti säilyttämispolitiikkaa, ja yrittää myös laajentaa jäsenvaltioiden kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa Välimerellä, osana laajempaa monenvälistä aloitetta, jossa olisivat mukana myös muut alueen rannikkovaltiot (1).

Ottaen huomioon, että unioni on ollut aikaansaamaton kalastustoiminnan kestävän kehittämisen suhteen ja kykenemätön estämään laitonta kalastusta, sekä EY:n yksinoikeudellisen toimivallan yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden alalla, kysyn komissiolta:

| 1. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt turvatakseen kalavarojen kestävän hoidon niin talouden, yhteiskunnan kuin ympäristönkin kannalta Kreikassa ja merialueilla, joilla kalastusta harjoitetaan? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt turvatakseen kalavarojen kestävän hoidon niin talouden, yhteiskunnan kuin ympäristönkin kannalta Kreikassa ja merialueilla, joilla kalastusta harjoitetaan?

| 2. | Millä tavoin kalavaroja voidaan suojella Välimeren eurooppalaisilla ja ei-eurooppalaisilla vesillä kolmansien maiden (esimerkiksi Turkin) harkitsemattomalta ja laittomalta kalastukselta? |
| --- | --- |

2.

Millä tavoin kalavaroja voidaan suojella Välimeren eurooppalaisilla ja ei-eurooppalaisilla vesillä kolmansien maiden (esimerkiksi Turkin) harkitsemattomalta ja laittomalta kalastukselta?

| 3. | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Välimeren yhteisten kalavarojen hoidon ja hyödyntämisen, kansainvälisillä vesillä harjoitettavan valvonnan ja niillä tapahtuvasta laittomasta kalastuksesta määrättävien rangaistusten yhdenmukaistamiseksi, jotta vältyttäisiin kalavarojen loppumiselta, ja mitä rangaistuksia on määrätty tai voidaan määrätä valtioille, jotka suojelevat tai ylläpitävät laitonta kalastusta (mukavuuslipun alla tai ilman lippua)? |
| --- | --- |

3.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Välimeren yhteisten kalavarojen hoidon ja hyödyntämisen, kansainvälisillä vesillä harjoitettavan valvonnan ja niillä tapahtuvasta laittomasta kalastuksesta määrättävien rangaistusten yhdenmukaistamiseksi, jotta vältyttäisiin kalavarojen loppumiselta, ja mitä rangaistuksia on määrätty tai voidaan määrätä valtioille, jotka suojelevat tai ylläpitävät laitonta kalastusta (mukavuuslipun alla tai ilman lippua)?

| 4. | Mihin toimiin on ryhdytty, jotta unioni onnistuisi laajentamaan jäsenvaltioiden kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa Välimerellä yhdessä Välimeren rannikkovaltioiden kanssa toteutettavan monenvälisen lähestymistavan kautta, tavoitteena kalavarojen ja ekosysteemien kestävä hoito? |
| --- | --- |

4.

Mihin toimiin on ryhdytty, jotta unioni onnistuisi laajentamaan jäsenvaltioiden kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa Välimerellä yhdessä Välimeren rannikkovaltioiden kanssa toteutettavan monenvälisen lähestymistavan kautta, tavoitteena kalavarojen ja ekosysteemien kestävä hoito?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1626/94 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2550/2000 (3), sovelletaan nykyään Välimeren alueella, ja kesäkuusta 2000 päättyi poikkeus, joka salli kreikkalaisten troolareiden sekä käyttää alle 40 millimetrin verkonperän silmäkokoa että toimia hyvin lähellä rannikkoa (alle 3 meripeninkulmaa rannikosta tai pyydystää alle 50 metrin syvyydessä, kumpi tahansa on lähempänä). Näiden säännösten, mikäli kreikkalaiset viranomaiset panevat ne asianmukaisesti täytäntöön ja valvovat niiden noudattamista, pitäisi auttaa ratkaisemaan joitakin Kreikan kalastuselinkeinon ongelmista.

Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (4)20 päivänä joulukuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 muodostaa kalastuksen hoidolle puitteet, joiden varaan komissio perustaa ehdotuksensa yhteisön koko kalastuselinkeinon kestävästä hoidosta. Tämä asetus on merkittävä edistysaskel, jolla mahdollistetaan kalastuskapasiteetin tehokkaampi mukauttaminen, laaditaan sekä monivuotiset hoitosuunnitelmat että elvytys suunnitelmat ja perustetaan vahvempi valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmä.

Komissio on tietoinen siitä, ettei nykyinen Välimerta koskeva asetus vastaa Välimeren kalastuselinkeinon tarpeita, ja ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 2371/2002 pääperiaatteet, komissio julkaisi lokakuussa 2003 ehdotuksen asetukseksi, joka on linjassa sekä yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tulevaisuudesta laaditun vihreän kirjan että sen toimintasuunnitelman kanssa (5).

Komission näkemyksen mukaan tällaisen ehdotuksen, jossa yhdistetään teknisiä toimenpiteitä ja pyyntiponnistelujen hallintaa, pitäisi johtaa vastuullisempaan ja kestävämpään kalastukseen Välimeren alueella. Lisäksi mahdollistamalla tiettyjen kalastusalan kansallisten hoitosuunnitelmien perustaminen, ehdotus on kompromissi tarpeesta turvata yhdenmukainen yhteisön puitekehys ja tarpeesta luoda joustava lähestymistapa, jotta voidaan ottaa huomioon osa-aluekohtaiset erot ja erityispiirteet. Yhdenmukainen yhteisön puitekehys, joka ottaa huomioon osa-alueiden erityispiirteet, on ehdoton edellytys paitsi yhtäläisille kilpailumahdollisuuksille myös kalastuksen hoitosuunnitelmia koskevien ehdotusten edistämiseksi laajemmissa kansainvälisissä puitteissa.

Laiton kalastus on ongelma, joka saattaa koskea paitsi kolmansien maiden kalastusaluksia myös yhteisön sisäisten valtioiden aluksia, esimerkiksi Kreikan vedet ja kalavarat kärsivät sekä räjähteiden laittomasta käytöstä että verkonperän sallitun silmäkoon noudattamatta jättämisestä troolikalastuksessa. Näihin ongelmiin on tartuttava yhteisön tasolla eikä ainoastaan kansainvälisellä tasolla.

Komission marraskuussa 2003 järjestämän Venetsiassa pidetyn ministerikokouksen tulos ja loppujulistus ovat tarjonneet vahvan poliittisen pohjan nopeammalle ja tehokkaammalle edistymiselle kohti kestävää kalastuksen hoitoa Välimeren alueella. Kalastukseen liittyvän lainkäyttövallan laajentamisen todettiin olevan merkittävä keino tämän tavoitteen saavuttamisessa.

Erityisesti kehittyvä keskustelu mahdollisesta kansallisen lainkäyttövallan koordinoidusta laajentamisesta avomerellä yhdessä todennäköisesti pian ajankohtaistuvan Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) itsenäisen talousarvion ratifioimisen kanssa mahdollistavat sen, että sekä säilyttämiseen että lain noudattamiseen liittyviä kysymyksiä voidaan ottaa esille koordinoidummin Välimeren tasolla.

---

(1)  Ks. KOM(2003) 589, 9.10.2003. Ehdotus neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä ja asetusten (ETY) N:o 2847/93 ja (EY) N:o 973/2001 muuttamisesta.

(2)  EYVL L 171, 6.7.1994.

(3)  EYVL L 292, 21.11.2000.

(4)  KOM(2001) 135 lopullinen.

(5)  KOM(2002)535.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/783 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/783

---

(2004/C 84 E/0879)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0396/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Guantánamo Thamesilla?

Eurooppalaiset tiedotusvälineet ovat esittäneet tämän kysymyksen Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevien ulkomaalaisten vankien tilanteen takia. Vaikka vangit vakuuttavat syyttömyyttään, heitä säilytetään Lontoossa Belmarshissa sijaitsevassa tarkoin vartioidussa vankilassa 11. syyskuuta 2001 sattuneiden tapahtumien jälkeen säädettyjen terroristilakien nojalla. Kyseisten lakien perusteella Britannian viranomaiset voivat pidättää määrittelemättömäksi ajaksi ulkomaalaisia henkilöitä, jotka muodostavat ”uhan kansalliselle turvallisuudelle”. Näin viranomaiset toimivat Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastaisesti. Mitä komissio aikoo tehdä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen suhteen tämän vakavan ja paheksuttavan tilanteen ratkaisemiseksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komission saamien tietojen perusteella näyttää siltä, ettei arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema tilanne kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/783 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/783

---

(2004/C 84 E/0880)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0397/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ilman lupa-asiakirjoja unionissa työskentelevien maahanmuuttajien aseman laillistaminen

Euroopan unionissa työskentelee ilman lupa-asiakirjoja useita miljoonia maahanmuuttajia ilman, että tähän päivään mennessä yhteisön toimielimet olisivat tehneet samanlaisia päätöksiä kuin Yhdysvaltain presidentti, joka on juuri lähettänyt kongressille ehdotuksen, joka koskee uutta politiikkaa, jonka mukaisesti vailla lupa-asiakirjoja työskenteleville miljoonille työntekijöille myönnetään laillinen asema. Huolimatta siitä, että Yhdysvaltain presidentin tekemän päätöksen täytäntöönpanoon voi liittyä arvosteltavia näkökohtia, ei ole epäilystäkään, että se on merkittävä edistysaskel hyvin vakavan taloudellisen ja humanitaarisen ongelman ratkaisemiseksi. Onko komissio suunnitellut vastaavaa poliittista aloitetta, jonka mukaisesti laillistettaisiin unionissa ilman lupa-asiakirjoja olevien maahanmuuttajien asema? Jos on, minkälainen aloite olisi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Amsterdamin sopimuksen täytäntöönpanemiseksi ja Tampereella saamansa tehtävän suorittamiseksi komissio on tehnyt useita direktiiviehdotuksia, jotka koskevat EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten edellytyksiä saapua ja oleskella EU:n alueella.

Tähän mennessä ehdotuksiin ei ole sisältynyt säännöksiä Euroopan unionin alueella jo oleskelevien laittomien maahanmuuttajien oikeudellisen aseman laillistamisesta, eikä tällaista ehdotusta aiota tehdä myöskään lähitulevaisuudessa.

Komissio on todennut maahanmuuttoa, kotouttamista ja työllisyyttä koskevassa tiedonannossaan (1), että yhteisen maahanmuuttopolitiikan yhteydessä ainoa johdonmukainen suhtautumistapa EU:ssa laittomasti oleskeleviin henkilöihin on sen varmistaminen, että nämä palaavat lähtömaahansa. Eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimenpiteitä maassa laittomasti oleskelevien henkilöiden aseman laillistamiseksi. Laillistamis-menettelyjen voidaan katsoa auttavan heidän kotouttamistaan mutta sen voidaan myös katsoa kannustavan lisääntyvään laittomaan maahanmuuttoon.

Nämä mahdolliset vaikutukset otetaan huomioon, kun laillistamiskysymystä tarkastellaan laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä käsittelevässä tutkimuksessa, jonka tulokset komissio julkistaa vielä Irlannin puheenjohtajuuskaudella.

---

(1)  KOM(2003) 3 3 6 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/784 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/784

---

(2004/C 84 E/0881)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0407/04

esittäjä(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön CRAFT-ohjelmat

Euroopan yhteisö on rahoittanut 1990-luvulta lähtien tutkimuksen ja kehittämisen ohjelmistaan CRAFT-nimisiä hankkeita. Hankkeiden tavoitteena on ollut tukea pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tekemää tutkimus- ja kehittämistyötä, helpottaa eri maiden pk-yritysten välistä yhteistyötä tutkimuksen ja kehittämisen alalla ja rohkaista pk-yrityksiä tekemään yhteistyötä Euroopan unionin kanssa tutkimuksen alalla.

CRAFT-hankkeiden ansiosta monet unionin alueella sijaitsevat pk-yritykset ovat voineet järjestää tutkimus-ja kehittämisprojekteja, mikä onkin CRAFTin tarkoitus.

Vaikka Euroopan unioni on sitoutunut monivuotiseen ohjelmaan erityisesti pk-yritysten hyväksi ja vaikka se pyrkii yksinkertaistamaan näiden lainsäädäntö-, hallinto- ja rahoitustoimia, näyttää valitettavasti siltä, että unioni itse ei noudata tätä velvoitetta. Esimerkiksi tukihakemuslomakkeet ovat monimutkaisia, ja kun hakemus on hyväksytty, maksu viivästyy, mikä lannistaa pk-yrityksiä. Tällainen on CRAFT-hankkeiden tila saamiemme tietojen mukaan.

Vaikka Euroopan unionin rahoituksen myöntämiseen tarvitaan tiukkoja sääntöjä, voisiko komissio itsekin sitoutua hallinnon yksinkertaistamiseen yhteisymmärryksessä pk-yritysten kanssa, jotta kaikki pk-yritykset voisivat hyötyä tällaisista ohjelmista, joiden etuja ei tarvitse enää perustella?

| — | Olisiko mahdollista, että pk-yritykset saisivat Euroopan komissiolta CRAFT-sopimukset omalla kielellään, jotta voitaisiin välttää epätietoisuutta, jota syntyy epätarkkoja käännöksiä tai käyttäjälle vierasta kieltä käytettäessä, vaikka varsinainen sopimus tehtäisiinkin englannin kielellä? |
| --- | --- |

—

Olisiko mahdollista, että pk-yritykset saisivat Euroopan komissiolta CRAFT-sopimukset omalla kielellään, jotta voitaisiin välttää epätietoisuutta, jota syntyy epätarkkoja käännöksiä tai käyttäjälle vierasta kieltä käytettäessä, vaikka varsinainen sopimus tehtäisiinkin englannin kielellä?

| — | Voitaisiinko tutkimuskeskuksia pyytää käyttämään pro forma -laskuja, jotta ne välttyisivät ALV-ongelmilta? |
| --- | --- |

—

Voitaisiinko tutkimuskeskuksia pyytää käyttämään pro forma -laskuja, jotta ne välttyisivät ALV-ongelmilta?

| — | Voisiko komissio sitoutua maksamaan tuet kolmen kuukauden sisällä, sillä pk-yritysten on taloutensa kannalta vaikea odottaa pidempään? |
| --- | --- |

—

Voisiko komissio sitoutua maksamaan tuet kolmen kuukauden sisällä, sillä pk-yritysten on taloutensa kannalta vaikea odottaa pidempään?

| — | Olisiko järkevää lyhentää komission asianajajille myönnettyä sopimusten allekirjoittamisaikaa kahteen kuukauteen silloin, kun sopimukseen halutaan tehdä muutoksia? |
| --- | --- |

—

Olisiko järkevää lyhentää komission asianajajille myönnettyä sopimusten allekirjoittamisaikaa kahteen kuukauteen silloin, kun sopimukseen halutaan tehdä muutoksia?

| — | Pitäisikö ”tieteellisen vastuuhenkilön” rooli määritellä uudelleen siten, että tämä toimisi välittäjänä, jonka on noudatettava CRAFT-sääntöjä ja autettava yrityksiä lannistamisen sijaan? |
| --- | --- |

—

Pitäisikö ”tieteellisen vastuuhenkilön” rooli määritellä uudelleen siten, että tämä toimisi välittäjänä, jonka on noudatettava CRAFT-sääntöjä ja autettava yrityksiä lannistamisen sijaan?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio ymmärtää kuudenteen puiteohjelmaan (FP6) sisältyviä yhteistyö- ja tutkimushankkeita koskeviin ehdotuspyyntöihin liittyvät pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) erityistarpeet ja sen, että niiden kannalta olisi tärkeää soveltaa optimaalista ja tehokasta menettelyä käsiteltäessä tutkimushanke-ehdotuksia ja hyväksyttäessä hankkeita, joille myönnetään yhteisön rahoitusta.

Parlamentin jäsenen kysymyksessä käsiteltiin erityisesti yhteisön CRAFT-ohjelmia, joiden osalta komissio toteaa seuraavaa:

| — | Komission ja konsortion väliset sopimukset tehdään englanniksi, koska englanti on yleensä konsortioon kuuluvien kumppaneiden, joita on keskimäärin kahdeksan, valitsema työkieli. FP6-mallisopimuksen käännökset kaikille yhdelletoista viralliselle kielelle ovat kuitenkin saatavilla Europa-ja Cordis-verkkosivuilla. Käännösten avulla konsortioon kuuluvat kumppanit voivat varmistaa ymmärtävänsä sopimukset. (Ks. http://europa.eu.int/comm/research/fp6/working-groups/model-cont-ract/indexen.html tai http://www.cordis.lu/fp6/find-doc.htm jossa ”Essential Documents” -luvussa ”Model contract” -alaotsikon alla klikataan latauslinkistä). |
| --- | --- |

—

Komission ja konsortion väliset sopimukset tehdään englanniksi, koska englanti on yleensä konsortioon kuuluvien kumppaneiden, joita on keskimäärin kahdeksan, valitsema työkieli. FP6-mallisopimuksen käännökset kaikille yhdelletoista viralliselle kielelle ovat kuitenkin saatavilla Europa-ja Cordis-verkkosivuilla. Käännösten avulla konsortioon kuuluvat kumppanit voivat varmistaa ymmärtävänsä sopimukset. (Ks. http://europa.eu.int/comm/research/fp6/working-groups/model-cont-ract/indexen.html tai http://www.cordis.lu/fp6/find-doc.htm jossa ”Essential Documents” -luvussa ”Model contract” -alaotsikon alla klikataan latauslinkistä).

| — | Viidenteen puiteohjelmaan (FP5) sisältyneiden erityisesti pk-yrityksiin liittyneiden toimien yhteydessä tutkimustyön ja teknologian kehittämistyön (TTK) suorittajat (tutkimuskeskukset) toimivat pk-yrityskumppaneiden alihankkijoina. Näin ollen ne laskuttavat pk-yrityksiltä palvelujensa hinnan, mistä aiheutuu pk-yrityskumppaneille kustannuksia, joista komissio korvaa osan. Koska pro forma -laskuissa ei perustella kustannusta kirjanpidollisesta näkökulmasta ja koska tämä saattaa mahdollistaa jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön epäasianmukaisen soveltamisen, TTK-työn suorittajia vaadittiin laatimaan varsinainen lasku, johon sisältyi arvonlisävero.
  Kuudennessa puiteohjelmassa TTK-työn suorittajat ovat sopimuspuolia pk-yrityskumppaneiden tapaan eli ne saavat suoraan yhteisön myöntämää rahoitusta. Vastaavasti ne veloittavat suoraan toiminnastaan aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset. Kuudennessa puiteohjelmassa TTK-työn suorittajien ei tarvitse laatia laskuja. |
| --- | --- |

—

Viidenteen puiteohjelmaan (FP5) sisältyneiden erityisesti pk-yrityksiin liittyneiden toimien yhteydessä tutkimustyön ja teknologian kehittämistyön (TTK) suorittajat (tutkimuskeskukset) toimivat pk-yrityskumppaneiden alihankkijoina. Näin ollen ne laskuttavat pk-yrityksiltä palvelujensa hinnan, mistä aiheutuu pk-yrityskumppaneille kustannuksia, joista komissio korvaa osan. Koska pro forma -laskuissa ei perustella kustannusta kirjanpidollisesta näkökulmasta ja koska tämä saattaa mahdollistaa jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön epäasianmukaisen soveltamisen, TTK-työn suorittajia vaadittiin laatimaan varsinainen lasku, johon sisältyi arvonlisävero.

Kuudennessa puiteohjelmassa TTK-työn suorittajat ovat sopimuspuolia pk-yrityskumppaneiden tapaan eli ne saavat suoraan yhteisön myöntämää rahoitusta. Vastaavasti ne veloittavat suoraan toiminnastaan aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset. Kuudennessa puiteohjelmassa TTK-työn suorittajien ei tarvitse laatia laskuja.

| — | Komissio on ponnistellut kuudennessa puiteohjelmassa huomattavasti lyhentääkseen sitoumusten tekemiseen ja sopimusten allekirjoittamiseen sekä maksujen hyväksymiseen ja suorittamiseen kuluvaa aikaa. Komissio on nyt sopimuksen nojalla velvollinen maksamaan yhteisön rahoitusosuuden hankkeille ennakkomaksuna 45 päivän kuluessa sopimuksen voimaantulosta ja jäljelle jäävän määrän 45 päivän kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt kutakin raportointijaksoa koskevat raportit. Sen jälkeen koordinaattori on sopimuksen nojalla velvollinen jakamaan yhteisön rahoitustuen muille konsortioon kuuluville kumppaneille konsortiosopimuksen määräysten mukaisesti. Jos komissio ei noudata määräaikaa, sopimuspuolet voivat vaatia korkoa koordinaattorin välityksellä. |
| --- | --- |

—

Komissio on ponnistellut kuudennessa puiteohjelmassa huomattavasti lyhentääkseen sitoumusten tekemiseen ja sopimusten allekirjoittamiseen sekä maksujen hyväksymiseen ja suorittamiseen kuluvaa aikaa. Komissio on nyt sopimuksen nojalla velvollinen maksamaan yhteisön rahoitusosuuden hankkeille ennakkomaksuna 45 päivän kuluessa sopimuksen voimaantulosta ja jäljelle jäävän määrän 45 päivän kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt kutakin raportointijaksoa koskevat raportit. Sen jälkeen koordinaattori on sopimuksen nojalla velvollinen jakamaan yhteisön rahoitustuen muille konsortioon kuuluville kumppaneille konsortiosopimuksen määräysten mukaisesti. Jos komissio ei noudata määräaikaa, sopimuspuolet voivat vaatia korkoa koordinaattorin välityksellä.

| — | Kuudennessa puiteohjelmassa on otettu käyttöön uusi taloudellinen ja oikeudellinen kehys pk-yrityksiin liittyvää toimintaa varten. Toisin kuin muissa FP6-välineissä, pk-yrityksiin liittyvään toimintaan osallistuvilla kumppaneilla ei ole taloudellista yhteisvastuuta, mistä seuraa yhteisön varainhoitoasetuksessa (1) vaadittujen tarkastusten soveltaminen. Komissio aikoo kuitenkin lyhentää huomattavasti aikaa, joka kuluu hanke-ehdotusten valintaan, sopimusten laatimiseen ja allekirjoittamiseen sekä yhteisön ennakkomaksun maksamiseen. |
| --- | --- |

—

Kuudennessa puiteohjelmassa on otettu käyttöön uusi taloudellinen ja oikeudellinen kehys pk-yrityksiin liittyvää toimintaa varten. Toisin kuin muissa FP6-välineissä, pk-yrityksiin liittyvään toimintaan osallistuvilla kumppaneilla ei ole taloudellista yhteisvastuuta, mistä seuraa yhteisön varainhoitoasetuksessa (1) vaadittujen tarkastusten soveltaminen. Komissio aikoo kuitenkin lyhentää huomattavasti aikaa, joka kuluu hanke-ehdotusten valintaan, sopimusten laatimiseen ja allekirjoittamiseen sekä yhteisön ennakkomaksun maksamiseen.

| — | Komission tarkoituksena on tukea pk-yrityksiä tavalla, joka vastaa parhaiten niiden tarpeita. Konsortion muodostamisen ja tutkimussopimuksia koskevien ehdotusten laatimisen helpottamiseksi komissio osallistuu prosessiin aktiivisesti järjestämällä tiedotustilaisuuksia tai välitystapahtumia ja osallistumalla niihin sekä ylläpitämällä FP6-sopimuksiin liittyviin teknisiin, oikeudellisiin ja taloudellisiin asioihin erikoistuneita neuvontapisteitä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien vaatimusten rajoissa ja noudattaen niitä. |
| --- | --- |

—

Komission tarkoituksena on tukea pk-yrityksiä tavalla, joka vastaa parhaiten niiden tarpeita. Konsortion muodostamisen ja tutkimussopimuksia koskevien ehdotusten laatimisen helpottamiseksi komissio osallistuu prosessiin aktiivisesti järjestämällä tiedotustilaisuuksia tai välitystapahtumia ja osallistumalla niihin sekä ylläpitämällä FP6-sopimuksiin liittyviin teknisiin, oikeudellisiin ja taloudellisiin asioihin erikoistuneita neuvontapisteitä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien vaatimusten rajoissa ja noudattaen niitä.

---

(1)  Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettu komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, EYVL L 357, 31.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/786 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/786

---

(2004/C 84 E/0882)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0408/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ympäristömelua koskevan direktiivin täytäntöönpano Alankomaissa

Jokaista jäsenvaltiota velvoitetaan ympäristömelua koskevan direktiivin (2002/49/EY (1)) perusteella laatimaan melukartoitus kaikista tärkeistä lentokentistä, johon tehdään enemmän kuin 50 000 lentoa vuodessa.

Alankomaiden hallituksen ja alahuoneen välisestä kirjeenvaihdosta käy ilmi, että Alankomaat aikoo tehdä melukartoituksen ja sitä koskevan toimintasuunnitelman ainoastaan Amsterdamin Schipholin lentokentästä.

Lentoja koskevat tiedot (Alankomaiden keskustilastokeskus, 2001) osoittavat kuitenkin aivan muuta. Rotterdam (92 874 lentoa vuodessa), Groningen (61324 lentoa vuodessa) ja Maastricht (58 534 lentoa vuodessa) ylittävät rajan, ja Lelystadin lentokenttä (47135 lentoa vuodessa) on melkein kriittisellä raja-arvolla.

Voiko komissio julkistaa lopullisen luettelon Alankomaiden lentokentistä, joihin tehdään enemmän kuin 50 000 lentoa vuodessa?

Mitä komissio aikoo tehdä, jos Alankomaat rikkoo sääntöjä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Komissio on perehtynyt kiinnostuneena arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen Euroopan parlamentin ja neuvoston 25 päivänä kesäkuuta 2002 ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta antaman direktiivin 2002/49/EY (2) täytäntöönpanosta Alankomaissa.

Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 30. kesäkuuta 2005 mennessä alueellaan sijaitsevat lentokentät, jotka kuuluvat direktiivin soveltamisalaan. Direktiivin 3 artiklan p kohdan mukaan tällaisella lentokentällä tarkoitetaan ”jäsenvaltion nimeämää siviililentokenttää, jolla on vuosittain yli 50 000 liikennetapahtumaa (nousua tai laskua), lukuun ottamatta kevyiden ilma-alusten käyttöä yksinomaan koulutustarkoituksiin”.

Lisäksi jäsenvaltioilla on direktiivin 14 artiklan nojalla 18. heinäkuuta 2004 asti aikaa saattaa direktiivi 2002/49/EY osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä, eikä komissio ole vielä saanut Alankomailta ilmoitusta direktiivin täytäntöönpanosta.

Edellä mainittujen seikkojen johdosta komissiolla ei ole käytössään mitään luetteloa Alankomaiden lentokentistä, jotka kuuluvat direktiivin 2002/49/EY soveltamisalaan, eikä se pidä tarpeellisena käynnistää Alankomaiden hallitusta vastaan jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä. Komissio kiittää arvoisaa jäsentä siitä, että tämä kiinnitti komission huomion tähän asiaan, ja komissio aikoo valvoa, että jäsenvaltiot soveltavat ympäristömelua koskevan direktiivin säännöksiä kaikkiin direktiivin soveltamisalaan kuuluviin infrastruktuureihin ja taajamiin.

---

(1)  EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12.

(2)  EYVL L 189, 18.7.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/787 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/787

---

(2004/C 84 E/0883)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0410/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Aer Rianta

Tietääkö komissio, että Irlannin hallitus suunnittelee Aer Rianta -lentoyhtiön hajottamista osiin? Tarkkaileeko komissio tilannetta? Aer Rianta on valtion omistama lentoyhtiö, joka vastaa Dublinin, Shannonin ja Corkin lentokenttien toiminnasta, johtamisesta ja kehittämisestä. Uskooko komissio, että Aer Riantan kaikkien velkojen siirtäminen Dublinin lentokentälle olisi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan mukaista?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Vaikkei komissio olekaan tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kuvailemista velansiirtotoimista, se on saanut lehdistötiedotteiden kautta tietää, että Aer Rianta rakentaa parhaillaan Corkin lentokentälle uutta terminaalia ja muita lentoliikennettä tukevia infrastruktuureita. Komissiolle on myös kerrottu, että yritys vastaa kyseisen investoinnin kaikista kuluista, ja se olettaa, että tämä on parlamentin jäsenen mainitsema rahoitusjärjestely.

Komissio tarkkailee tilannetta ja päättää sitten, onko edellä mainittu toiminta valtiontukea koskevien sääntöjen mukaista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/787 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/787

---

(2004/C 84 E/0884)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0412/04

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Puutavaran viennin säännöstely Indonesiasta

Indonesian länsi- ja keskisaarilla, Sumatra, Kalimantan ja Sulawesi mukaan lukien, järjestäytyneet ryhmät ovat tehneet laittomia hakkuita osissa sademetsiä ja vieneet alueilta puutavaraa huomioimatta ympäristöä ja paikallisyhteisöjä, jotka ovat puutavarasta ja metsistä riippuvaisia. Länsi-Papua on nyt vaarassa joutua kyseisten ryhmien toimien kohteeksi.

Voiko komissio esitellä pääpiirteittäin toimenpiteet, joilla on varmistettu, että EU:n alueelle tuodun puutavaran hakkuu ja rekisteröinti on ollut asianmukaista ja että puutavaran vienti on ollut laillista Indonesian lakien sekä EU:n, Indonesian ja Maailman kauppajärjestön välisten kauppasopimusten mukaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Yhteisössä ei tällä hetkellä ole villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) soveltamisalaan kuuluvia puulajeja lukuun ottamatta lainsäädäntöä, jolla sallittaisiin vain laillisesti hakatun puutavaran tuonti EU:n alueelle. Missään monenvälisessäkään sopimuksessa, kuten Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksissa, ei puututa erikseen laittomasti hakatun puutavaran kauppaan.

Komissio määritteli metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevassa vuonna 2003 annetussa toimintasuunnitelmassa (1) toimenpiteitä laittoman puunkorjuun ja puukaupan ongelman ratkaisemiseksi. Toimintasuunnitelmasta keskusteltiin parlamentin teollisuus, ulkomaankauppa, tutkimus- ja energiavaliokunnassa. Yksi ehdotetuista toimenpiteistä on se, että EU tekee vapaaehtoisia FLEGT-kumppanuussopimuksia (Forest Law Enforcement Governance and Trade eli FLEGT) puutavaran tuojamaiden kanssa. Sopimusten mukaan kyseisistä maista saa tuoda EU:hun vain sellaista puutavaraa, jonka voidaan todistaa olevan laillisesti korjattua. Komissio toteaa tiedonannossa myös tarkastelevansa muita mahdollisia lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja.

Indonesia on ilmoittanut olevansa kiinnostunut vapaaehtoisesta FLEGT-kumppanuudesta ja suunnittelee parhaillaan komission kanssa laajamittaista hanketta laittoman puunkorjuun ongelman ratkaisemiseksi. Komissio aikoo antaa vuonna 2004 ehdotuksen asetukseksi, jonka nojalla vapaaehtoisen FLEGT-todistusjärjestelmän täytäntöönpano EU:n rajoilla on mahdollista.

---

(1)  KOM(2003) 251 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/788 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/788

---

(2004/C 84 E/0885)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0414/04

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Pohjoiskorealaisten pakolaisten kohtelusta Kiinan kansantasavallassa

Kiinan viranomaiset pidättivät äskettäin 12 pohjoiskorealaista pakolaista Pekingissä ja Quindaossa itärannikon satamassa Kaakkois-Pekingissä. Jos pakolaiset palautetaan Pohjois-Koreaan, heitä vastaan nostetaan syytteitä, heitä kidutetaan, heidät vangitaan ja jopa teloitetaan, koska he ovat uskaltaneet kyseenalaistaa johtajansa Kim Jung II:n hallinnon.

Kiinalaiset kristityt auttavat usein pohjoiskorealaisia pakolaisia ja vaarantavat oman vapautensa yrittäessään auttaa heitä turvaan.

On otettava huomioon, että Kiina allekirjoitti vuonna 1951 Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisten asemaa koskevan yleissopimuksen. Kiinaa sitoo siis periaate, jonka mukaan ihmisiä ei palauteta maahan, jossa he joutuisivat vakavien vainojen kohteeksi. Pohjois-Koreassa harjoitettavat vainot ovat tulleet selkeästi esiin Yhdistyneen kuningaskunnan lehdistön kauhistuttavissa väitteissä, joiden mukaan Pohjois-Koreassa käytetään järjestelmällisesti kaasukammioita miesten, naisten ja lasten teloittamisessa. Tuomitseeko komissio kansainvälisten velvoitteiden räikeän laiminlyönnin Pohjois-Koreassa? Osoittaako komissio myös, että Pohjois-Korean toimia ei voida sallia?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Pohjois-Korea on nykyisin kansainvälisen yhteisön, myös Euroopan unionin, päähuolenaiheita. Komissiolla on eri kanavia, joiden avulla se voi tavata Pohjois-Korean hallituksen edustajia ja esittää huolensa. Ihmisoikeuskysymykset, joihin kuuluu myös Pohjois-Korean pakolaisten tilanne Kiinan rajalla, tuodaan säännöllisesti esiin näiden poliittisten tapaamisten aikana, viimeksi Pjongjangissa joulukuussa 2003 pidetyn virallisen keskustelukierroksen aikana. Komissio on johdonmukaisesti ilmaissut Pohjois-Korean viran- omaisille huolensa näiden ihmisten kohtelusta sen jälkeen, kun heidät oli palautettu Kiinasta Korean kansantasavaltaan. Komissio on kehottanut Korean kansantasavaltaa kunnioittamaan näiden kansalaisten perusoikeuksia.

Lisäksi EU ehdotti Korean kansantasavallan ihmisoikeustilanteesta Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) ihmisoikeuskomissiossa vuonna 2003 päätöslauselmaa, joka hyväksyttiin 16. huhtikuuta 2003. Vuonna 2004 EU on valmistautunut ehdottamaan toista päätöslauselmaa, jossa korostetaan sen jatkuvaa huolta.

EU johtaa kahdenvälistä ihmisoikeuksia koskevaa vuoropuhelua Kiinana kanssa, ja kysymys Pohjois-Korean pakolaisista Kiinassa on myös tuotu säännöllisesti esiin tässä yhteydessä. EU:n johdonmukainen kanta on ollut pyytää Kiinan viranomaisia käsittelemään kysymystä maltillisella ja rakentavalla tavalla ja näin ollen soveltaa periaatetta olla karkottamatta näitä ihmisiä Geneven vuoden 1951 pakolaissopimuksen mukaisesti ja oikeuttaa YK:n pakolaiskomissaari pääsemään Pohjois-Korean ja Kiinan raja-alueelle. Viimeksi EU muistutti tästä kannastaan Kiinan viranomaiselle edellisellä ihmisoikeuksia koskeneella neuvottelukierroksella, joka pidettiin Dublinissa 26. ja 27. helmikuuta 2004. Lisäksi 18. helmikuuta EU:n troikka esitti Kiinan ulkoministerille virallisen yhteydenoton siitä, että Kiina oli pidättänyt ja pitänyt vangittuna Korean kansantasavallan kansalaisia, jotka olivat lähteneet kotimaastaan ja pyytäneet Kiinaa olemaan palauttamatta heitä väkivalloin Korean kansantasavaltaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/789 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/789

---

(2004/C 84 E/0886)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0418/04

esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Pankkikorttien turvallisuus

Pankkiautomaattihuijaukset lisääntyvät jatkuvasti Euroopan unionissa. Viime aikoina ovat yleistyneet erityisesti tapaukset, joissa kortin tiedot luetaan tarpeellisella laitteella varustetulta automaatilta radioaalloilla toimivalla laitteella ja kopioidaan ne sitten toiselle kortille. Ainoastaan saksalaisissa pankkikorteissa on kortin sisään rakennettu erityinen turvaominaisuus, joka estää edellä kuvatun väärinkäytöksen. Magneettikorttien korvaaminen sirukorteilla kestänee vielä jonkin aikaa.

Suunnitteleeko komissio, että vastaava turvaominaisuus otettaisiin vähitellen käyttöön koko sisämarkkinoilla?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen niistä eri tekniikoista, joita rikolliset käyttävät kerätäkseen korttitietoja pankkiautomaateilta EU:ssa. Niihin kuuluvat muun muassa väärennettyjen pankkiautomaattien asentaminen tai muutosten tekeminen aitoihin pankkiautomaatteihin EU:ssa käytettävien pankkikorttien magneettijuovan sisältämien tietojen jäljentämiseksi. Magneettijuovan kopioituaan ja PIN-koodin anastettuaan rikolliset siirtävät tiedot yleensä korttiaihioille (”valkoiselle muoville”), joita käytetään väärin useimmiten vartioimattomilla pankkiautomaateilla tai maksupäätteillä.

Komission saamien tietojen mukaan tällainen väärinkäyttö voidaan estää arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamilla turvaominaisuuksilla, joita on jo käytettykin usean vuoden ajan Saksassa. Niitä ovat kortin magneettijuovaan tehtävä muutos sekä pankkiautomaattiin asennettava lisälaite. Komission tietojen mukaan tällainen ratkaisu on ollut käytössä tähän mennessä ainoastaan Saksan pankkien myöntämissä korteissa ja vain Saksassa sijaitsevilta pankkiautomaateilta suoritettavia käteisnostoja varten. Saksalaisten myymälöiden tai muiden myyntipisteiden (esim. huoltoasemien tai myyntiautomaattien) yhteydessä sijaitsevat maksupäätteet eivät kykene havaitsemaan näitä turvaominaisuuksia.

EU:n pankkitoimiala on tutkinut tämän teknologian tarkkaan. Pankit ovat tulleet siihen tulokseen, että se ei ole teknologisesti yhtä kehittynyt kuin mikrosiru, joten ne eivät ole pitäneet sitä suositeltavana ratkaisuna. EU:n maksukorttijärjestelmien ylläpitäjät ja pankit ovat sen sijaan sitoutuneet ottamaan sirukortit käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2005 mennessä, jotta väärennetyillä korteilla tehdyt petokset voidaan estää. Edellä mainittu rikollinen toimintatapa ei ole enää mahdollinen sen jälkeen, kun sirukorttien lukulaittein varustetut uudet maksupäätteet ja pankkiautomaatit saadaan asennettua kaikissa jäsenvaltioissa.

Sirukortteihin siirtyminen saattaa joissakin maissa viedä maan nykyisen edistymisasteen, uudelleen myönnettävien korttien sekä korvattavien tai muutoksia vaativien pankkiautomaattien ja maksupäätteiden lukumäärän vuoksi enemmän aikaa. Tässäkään tapauksessa pankit eivät kuitenkaan halua ottaa saksalaisissa korteissa ja pankkiautomaateissa olevia turvaominaisuuksia käyttöön koko sisämarkkinoilla edes väliaikaisena ratkaisuna. Tällaiset ominaisuudet vaatisivat itse asiassa vielä yhden muutoksen pankkiautomaat-teihin, ja kortit olisi korvattava uusilla, mikä lisäisi sirukortteihin siirtymisen kustannuksia ja todennäköisesti myös hidastaisi siirtymisprosessia entisestään.

Komissio ei siis suunnittele toimenpiteitä Saksassa käytettävien turvaominaisuuksien käyttöön ottamiseksi. Komission tavoitteena on sen sijaan varmistaa, että sirukortit ja maksupäätteet leviävät EU:ssa yleiseen käyttöön mahdollisimman pian. Vuonna 2004 komissio aikoo laatia parlamentille ja neuvostolle kertomuksen petostentorjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamisesta vuosina 2001—2003. Komissio antaa myös tietoyhteiskunnan tekniikoiden tutkimusohjelmasta tukea hankkeille, joissa sirukorttia käytetään ratkaisuna kortin aitouden tunnistustarkoituksiin.

Komission tehtävänä ei ole määrätä yksityiskohtaisia turvaominaisuuksia vaan pikemminkin luoda maksupalvelujen tarjoajille voimakkaita kannustimia tällaisten ominaisuuksien käyttöön ottamiseksi asettamalla tarvittaessa vastuusääntöjä. Korttien väärennystapaukset ja PIN-koodin anastukset sähköisin laittein ovat tällä hetkellä lisääntymässä. Komissio tutkii näitä ongelmia piakkoin esitettävässä ehdotuksessaan, joka koskee maksualan uutta oikeudellista kehystä sisämarkkinoilla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/790 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/790

---

(2004/C 84 E/0887)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0447/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Turpeenvienti Italiaan

Turve on yksi yleisimpiä puutarhan hoidossa käytettäviä aineita. Maaperältään runsasturpeiset valtiot, kuten Pohjoismaat, Saksa ja Alankomaat, vievät suuren osan turpeestaan esimerkiksi Italiaan, jossa ei juuri ole turvetta. Italiassa on paljon yrityksiä, jotka ovat jo vuosia tuoneet turvetta kyseisistä maista meriteitse. Tuontiin liittyy kuitenkin ongelmia. Italialaisten satamien vaikeuksien (esimerkiksi työvoimaongelmat, korkeat kustannukset ja maksut) vuoksi kuljetus Euroopan halki tapahtuu nyt maanteitse. Tilastot vahvistavat, että suurin osa Italiaan tuotavasta turpeesta saapuu maanteitse, Saksasta 76 prosenttia, Alankomaista 79 prosenttia ja Ranskasta jopa 100 prosenttia, vaikka halvempi ja ympäristöystävällisempi merikuljetus olisi täysin mahdollinen.

Voiko komissio ottaa kantaa näihin seikkoihin?

Tukeeko komissio merikuljetuksia?

Suunnitteleeko komissio sellaisen direktiivin antamista, jolla suosittaisiin merikuljetuksia kalliin, haitallisen ja ympäristöä vahingoittavan maantiekuljetuksen sijaan?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio uskoo, että saksalaiset, ranskalaiset ja alankomaalaiset turpeen viejät valitsevat kuljetusmuodon, joka on niiden kaupallisen arvioinnin perusteella tarkoituksenmukaisin. Turpeen lopullinen määränpää Italiassa on todennäköisesti kaukana satamista, minkä vuoksi arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa satamapalvelujen, lastaamisen, purkamisen ja lopulliseen määränpäähän kuljettamisen kustannukset.

Komissio on jo useita vuosia aktiivisesti tukenut lyhyen matkan merenkulkua, josta on tulossa yhä käyttökelpoisempi vaihtoehto tieliikenteelle.

Lisäksi vastikään annetun meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (C(2004) 43) 10 luvussa annetaan komissiolle mahdollisuus hyväksyä tietynlainen tuki lyhyen matkan merenkululle.

Peruskäsitteistössä, jonka mukaisesti käyttäjät voivat vapaasti valita kuljetusmuodon, korostetaan erityisesti merikuljetusvaihtoehtoa, mikä ei ilmene suoranaisesti lainsäädäntötoimista vaan siten, että tarjotaan ja edistetään kestäviä ja turvallisia kuljetustapoja irtolastina kuljetettavan turpeen kaltaisille tuotteille, joita voidaan kuljettaa käyttäen eri kuljetusmuotoja.

Komission politiikan päätavoitteena on säilyttää Euroopan liikennejärjestelmän kestävyys nyt ja vastedeskin. Politiikkaa kuvaillaan komission tiedonannossa lyhyen matkan merenkulun kehittämisestä (1) ja kyseisen kuljetusmuodon edistämisohjelmassa (2).

---

(1)  KOM(l 9 9 9) 317 lopullinen.

(2)  KOM(200 3) 15 5 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/791 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/791

---

(2004/C 84 E/0888)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0448/04

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kädellisillä eläimillä suoritetut tutkimukset Ministerissä, Saksassa

Komissio on todennut aikaisemmissa yhteyksissä, että direktiivissä 86/609/ETY (1) ei säädetä riittävästä valvonnasta kädellisten eläinten hyvinvoinnin suojelemiseksi. Kuudenteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan liittyvissä komission muutetuissa ehdotuksissa vaadittiin, että tutkimustoiminnassa on suojeltava eläimiä yhteisön lainsäädännön mukaisesti ja että tutkimushankkeisiin osallistuvien on noudatettava niiden maiden, joissa tutkimus suoritetaan, voimassa olevaa lainsäädäntöä ja määräyksiä.

Viisi kuukautta kestäneiden tutkimusten jälkeen brittiläinen eläinkokeita vastustava yhdistys British Union for the Abolition of Vivisection (BUAV) väitti kädellisiä eläimiä kohdeltavan julmasti Covance-yhtiön eläinkoelaboratorioissa Ministerissä, Saksassa. Nordrhein-Westfalenin ympäristöministeriö on pannut alulle menettelyn koe-eläinten pitoa ja käyttöä kokeissa koskevan luvan peruuttamiseksi Covancelta. Aikooko komissio näin ollen tuomita Covancen heidän tavastaan kohdella eläimiä ja kieltää kädellisten eläinten käytön tutkimuksessa koko Euroopan unionin alueella?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Muiden kädellisten kuin ihmisten käyttö on yksi arkaluonteisimmista eläimiä koskevaan tutkimukseen liittyvistä asioista. Komissiolle on todellakin ilmoitettu muiden kädellisten kuin ihmisten kohtelusta Covancen eläinkoelaboratorioissa Ministerissä Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Komission sittemmin tekemä tutkimus osoitti, että Saksan viranomaiset olivat toteuttaneet tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä viipymättä. Tämän vuoksi komissio ei tällä hetkellä pidä asiaa koskevia jatkotutkimuksia tarpeellisina.

Komissio on aloittanut kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24. marraskuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/609/ETY tarkistamisen. Tarkistusten tavoitteena on vahvistaa eläinkokeisiin liittyvää lainsäädäntöä EU:n alueella ja varmistaa, että kokeissa edelleen käytettäviä eläimiä hoidetaan asianmukaisella tavalla ja kohdellaan humaanisti. Tarkistusten kohteita ovat muun muassa kokeille, henkilöstölle ja laitoksille myönnettävien lupien vaatimukset ja edellytykset sekä koe-eläimiä kasvattavien, toimittavien tai käyttävien laitosten tarkastukset.

Tieteellisen ohjauskomitean mukaan biolääketieteellisessä tutkimuksessa on vastedeskin tarpeen käyttää muita kädellisiä kuin ihmisiä (2). Ohjauskomitea on kuitenkin myös korostanut, että jokainen ehdotettu koe, jossa on tarkoitus käyttää muita kädellisiä kuin ihmisiä, on perusteltava erikseen.

Muiden kädellisten kuin ihmisten käyttö kokeissa on yksi asioista, jotka käsitellään perusteellisesti direktiivin 86/609/ETY tarkistusten yhteydessä. Saadakseen tarvittavat taustatiedot komissio pyysi eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevältä tiedekomitealta lausunnon kokeissa käytettävien muiden kädellisten kuin ihmisten hyvinvoinnista (3). Komitea antoi 17. joulukuuta 2002 lausuntonsa, jota nyt käytetään tausta-asiakirjana tarkistuksia tehtäessä.

---

(1)  EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

(2)  Tieteellinen ohjauskomitea antoi 4. ja 5. huhtikuuta 2002 lausunnon ”The need for non-human primates in biomedical research”. Asiakirja on saatavana www-osoitteessa (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/out253_en.pdf).

(3)  http://europa.eu.int/comm/food/fs/aw/aw_scahaw_en.html

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/792 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/792

---

(2004/C 84 E/0889)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0450/04

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Väärennetyt setelit

Euroopan keskuspankki on ilmoittanut, että vuonna 2003 liikkeestä vedettiin 550 000 väärennettyä euroseteliä. Liikkeestä vedetyistä seteleistä 52 prosenttia oli viidenkymmenen euron seteleitä, 30 prosenttia kahdenkymmenen euron seteleitä ja 12,7 prosenttia sadan euron seteleitä. Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt edistääkseen tämän ilmiön rajoittamista sekä mikä on liikkeestä vedettyjen eurojen kokonaissumma?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, Euroopan keskuspankki, Europol ja komissio toteuttavat yhdessä euroseteleiden ja -kolikoiden suojaamisen väärennöksiltä. Näiden eurooppalaisten toimielinten ja elinten roolit ja vastuut täydentävät toisiaan.

Yhteisössä on annettu muun muassa seuraavat säädökset euroseteleiden ja -kolikoiden suojaamiseksi väärennöksiltä:

| — | säädökset euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (1); |
| --- | --- |

—

säädökset euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (1);

| — | säädös euroseteleiden ja -kolikoiden suojan vahvistamisesta rikosoikeudellisten ja muiden seuraamusten avulla (2); ja |
| --- | --- |

—

säädös euroseteleiden ja -kolikoiden suojan vahvistamisesta rikosoikeudellisten ja muiden seuraamusten avulla (2); ja

| — | säädös tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman (Perikles-ohjelma) perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (3). |
| --- | --- |

—

säädös tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman (Perikles-ohjelma) perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä (3).

Nämä mekanismit takaavat euroseteleille ja -kolikoille vahvan suojan väärennöksiä vastaan tiivistämällä maiden ja tahojen välistä yhteistyötä sekä tehostamalla koulutusta kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla.

Komissio on myöntänyt huomattavat resurssit euron suojaamista koskevan yhteisön säännöstön täydelliseen täytäntöönpanoon uusissa jäsenvaltioissa. EU:n ulkopuolisista maista tulevien euroväärennösten kasvavan uhan torjuntaa pidetään erityisen tärkeänä. Jäsenvaltioiden yhteisten tutkintaryhmien perustaminen, johon Europol osallistuu, tehostaa lainvalvontaviranomaisten toimia.

Komissio pyrkii myös yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden EU:n toimielinten ja elinten kanssa varmistamaan asetuksen (EY) N:o 1338/2001 ja etenkin sen luottolaitosten velvollisuuksia koskevan 6 artiklan täydellisen täytäntöönpanon.

Euroopan keskuspankki ja komissio ovat lisäksi tehostaneet euron suojaamista koskevia tiedotustoimia.

Komissio ryhtyy jatkossakin kaikkiin tarvittaviin toimiin vahvistaakseen euroseteleiden ja -kolikoiden suojaa petoksia ja väärennöksiä vastaan.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä, EYVL L 181, 4.7.2001. Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaan, EYVL C 149, 28.5.1999.

(2)  Neuvoston puitepäätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, rahanväärennyksen estämiseksi annettavan suojan vahvistamisesta rikosoikeudellisten ja muiden seuraamusten avulla euron käyttöönoton yhteydessä, EYVL L 140, 14.6.2000.

(3)  Neuvoston päätös 2001/923/EY, tehty 17 päivänä joulukuuta 2001, tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä, EYVL L 339, 21.12.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/793 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/793

---

(2004/C 84 E/0890)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0452/04

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   INFO 2000

Monivuotisen yhteisön INFO 2000 -ohjelman, jonka kesto oli neljä vuotta, tavoitteeksi vahvistettiin Euroopan multimedian sisältöteollisuuden kehityksen helpottaminen ja Euroopan kansalaisten ammatilliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuuriseen kehitykseen myötävaikuttaminen.

Voisiko komissio kertoa, mitä ohjelman tukitoimia on käynnistetty ja minkä suuruisia ovat avustuksiin myönnetyt kokonaissummat?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

INFO 2000 -ohjelma multimedian tarjonnan ja käytön tukemiseksi hyväksyttiin 1996 (1) ja sen voimassaolo päättyi 1999. Ohjelman loppuarviointi ja sen vaikutusten arvioiminen suoritettiin vuonna 2000. Tuloksista tiedotettiin parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle toukokuussa 2001 (2). Arviointiraportti on saatavissa Internet-osoitteessa (http://www.cordis.lu/econtent/studies/studies.htm). Ohjelman neljän voimassaolovuoden aikana siitä tuettiin 149:ää toimintaa yhteensä 68,6 miljoonalla eurolla. Tuki jakautui seuraavasti:

INFO 2000 -ohjelman (1996-1999) kustannukset

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Kustannukset |
| Toimintalinja 1:
  Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen | 15,6 |
| Toimintalinja 2:
  Euroopan julkisen sektorin tuottamien tietojen hyödyntäminen | 13,8 |
| 2.1 | Sellaisten politiikkojen kehittäminen, joiden avulla pääsee hyödyntämään Euroopan julkisen sektorin tietoa |

(miljoonaa euroa)

Kustannukset

Toimintalinja 1:

Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen

15,6

Toimintalinja 2:

Euroopan julkisen sektorin tuottamien tietojen hyödyntäminen

13,8

2.1

Sellaisten politiikkojen kehittäminen, joiden avulla pääsee hyödyntämään Euroopan julkisen sektorin tietoa

0,9

| 2.2 | Hakemistojen linkittäminen julkisen sektorin tietoihin |
| --- | --- |

2.2

Hakemistojen linkittäminen julkisen sektorin tietoihin

3,2

| 2.3 | Sisällöntuottamisresurssien hyödyntäminen julkisella sektorilla |
| --- | --- |

2.3

Sisällöntuottamisresurssien hyödyntäminen julkisella sektorilla

9,6

Toimintalinja 3:

Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttaminen

34,2

| 3.1 | Laadukkaan multimedia-sisällöntuottamisen käynnistäminen |
| --- | --- |

3.1

Laadukkaan multimedia-sisällöntuottamisen käynnistäminen

31,2

| 3.2 | Henkisen omaisuuden tekijänoikeuksien kaupankäynti |
| --- | --- |

3.2

Henkisen omaisuuden tekijänoikeuksien kaupankäynti

3,0

| Toimintalinja | 4: Tukitoimien toteuttaminen |
| --- | --- |

Toimintalinja

4: Tukitoimien toteuttaminen

5,0

| 4.1 | Multimedian sisällöntuottamismarkkinoiden havainnointi ja analysointi |
| --- | --- |

4.1

Multimedian sisällöntuottamismarkkinoiden havainnointi ja analysointi

2,9

| 4.2 | Multimedian sisällöntuottamisstandardien levittäminen |
| --- | --- |

4.2

Multimedian sisällöntuottamisstandardien levittäminen

0,6

| 4.3 | Kannustaminen taitojen kehittämiseen Euroopan tasolla |
| --- | --- |

4.3

Kannustaminen taitojen kehittämiseen Euroopan tasolla

1,5

Yhteensä

68,6

---

(1)  Neuvoston päätös 96/339/EY, tehty 20 päivänä toukokuuta 1996, yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedian sisältöteollisuuden kehityksen tukemiseksi ja multimedian sisältöjen käytön edistämiseksi uudessa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) (EYVL L 129, 30.5.1996).

(2)  KOM(2001) 276 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/794 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/794

---

(2004/C 84 E/0891)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0462/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Guinea-Bissau — komission tuki

Vastauksessaan kysymykseeni E-3129/03 (1) komissio sanoi tutkivansa mahdollisuutta vaikuttaa myönteisesti Guinea-Bissaun kehitykseen Cotonoun sopimuksen puitteissa.

Tiedotusvälineiden mukaan Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) on perustanut äskettäin hätäapurahaston auttaakseen Guinea-Bissauta elvyttämään sosiaalipalvelunsa, jotka ovat kärsineet vuodesta 1998 jatkuneesta lähes pysyvästä kriisistä.

Osa käyttöön annetuista 18,3 miljoonasta dollarista käytetään määrärahojen puutteen takia toimintakyvyttömiksi jääneiden terveydenhuolto- ja opetusalojen työntekijöiden palkanmaksuun.

Alankomaat ja Portugali ovat eräitä niistä maista, jotka ovat osoittaneet varoja UNDP:n rahastoon, jotta elämä Guinea-Bissaussa voisi asettua jonkinlaisiin normaaliuomiin ja jotta ensimmäistä kertaa yli neljään vuoteen pidettävät parlamenttivaalit toteutuisivat maaliskuussa 2004.

Neuvosto puolestaan antoi äsken maan tilannetta koskevan julkilausuman, jonka yleissävy oli myönteinen ja toiveikas.

Mitä päätelmiä komissio on tehnyt parhaasta tavasta vaikuttaa tähän kehitykseen?

Mihin käytännön toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä?

Nyt kun äänestyskelpoinen väestö on laskettu, tukeeko komissio inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen avulla parlamenttivaaleja siten, että ne voidaan järjestää aiottuna päivänä, 28. maaliskuuta tänä vuonna, ja että ne olisivat alkusysäys demokraattisille ratkaisuille, joiden avulla maa voisi irtautua pitkittyneestä kriisistä? Miten komissio aikoo toteuttaa tämän?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Komissio haluaa ensinnäkin korostaa, että se on samaa mieltä Guinea-Bissaun tilannetta koskevista neuvoston päätelmistä, joihin parlamentin jäsen viittaa.

Neuvottelujen päätelmät koskevat seuraavien Guinea-Bissaun viranomaisten antamien sitoumusten täytäntöönpanoa:

| — | siirtymäohjelma ja parlamenttivaalien järjestäminen (28. maaliskuuta 2004); |
| --- | --- |

—

siirtymäohjelma ja parlamenttivaalien järjestäminen (28. maaliskuuta 2004);

| — | toimenpiteet julkisen talouden tervehdyttämiseksi; |
| --- | --- |

—

toimenpiteet julkisen talouden tervehdyttämiseksi;

| — | oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja armeijan siviilivalvonnan palauttamiseen tähtäävän prosessin varmistaminen. |
| --- | --- |

—

oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja armeijan siviilivalvonnan palauttamiseen tähtäävän prosessin varmistaminen.

EU seuraa tilanteen kehitystä hyvin tarkkaan kolmen kuukauden ajan säännöllisten kuukausiraporttien avulla.

Komissio vastaa seurannasta ja tarkkailee tilannetta yksityiskohtaisesti paikalla kuulemisen kohteena olleiden viranomaisten sitoumusten ja etenkin edellä mainittujen sitoumusten osalta. Päätöksiä voidaan tehdä vasta sovitun seuranta-ajan jälkeen.

Komissio haluaa painottaa, että yhteistyö jatkuu tavalliseen tapaan neuvottelujen aikana.

Yhteisön antamasta tuesta parlamenttivaaleihin mainittakoon, että komissio otti jo heinäkuussa 2003 yhdeksännen EKR:n osana käyttöön 1,2 miljoonan euron rahoitussopimuksen vaalien järjestämisen tukemiseen. Rahoitus kattaa laitteet, kulutushyödykkeet, logistiikan hallinnollisen tuen, tiedottamisen, koulutuksen ja asiantuntija-avun. Hanke on parhaillaan käynnissä ja etenee rahoitussopimuksen määräysten mukaisesti.

---

(1)  Katso sivu 731.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/795 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/795

---

(2004/C 84 E/0892)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0463/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eurooppa ja terrorismi

Vastauksessaan kysymykseeni E-1992/03 (1) komission jäsen António Vitorino ilmoitti, että Euroopan unionin toimenpiteet terrorismin torjumiseksi ”eivät rajoitu ainoastaan uhan arviointiin” ja korosti, että on tarkasteltava myös terrorismin syitä.

Hänen mielestään komissiolla voisi olla tällä erityisen arkaluontoisella alueella merkittävämpi tehtävä ja Euroopan unionin olisi torjuttava terrorismia kaikin sen käytettävissä olevin keinoin, joihin kuuluvat kehitysyhteistyö- ja kauppapolitiikka, oikeus- ja sisäasioita koskeva politiikka, Barcelonan prosessiin liittyvät muut osatekijät sekä turvallisuuspoliittiset toimenpiteet.

Mikä komission mielestä on sen rooli käytännössä ja toiminnallisesti? Vallitseeko jäsenvaltioiden kesken yhteisymmärrys asiasta?

Mikä on komission arvio unionin käytössä olevien keinojen nykyisestä käytöstä? Mitä se pitää ensisijaisina painopistealueina niiden optimaalisen käytön kannalta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komission operatiivinen rooli/Jäsenvaltioiden välinen yksimielisyys

EU helpottaa terrorismin torjumiseksi tehtävää operatiivista yhteistyötä yleensä parantamalla terrorismin torjunnasta vastaavien poliisi- ja tiedusteluyhteisöjen välisiä tiedonvaihtomenetelmiä. EU:n varsinainen osuus operatiivisissa toimenpiteissä näkyy komission aktiivisena osallistumisena asiaa koskeviin neuvoston sisäisiin työryhmiin, joissa terrorismin torjuntatoimenpiteitä kehitetään. Komissio osallistuu muun muassa neuvoston terrorisminvastaiseen työryhmään (Terrorist Working Group, TWG), joka arvioi terrorismin EU:lle aiheuttamaa uhkaa puolen vuoden välein ja jonka tehtävänä on myös määritellä uusia yhteistyövälineitä.

Oikeus- ja sisäasioissa on vahvistettu useita lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka koskevat terrorismin torjumiseksi tehtävää operatiivista yhteistyötä. Esimerkkinä mainittakoon terrorismin torjumisesta 13. kesäkuuta 2002 tehty neuvoston puitepäätös (2) ja 26. huhtikuuta 2002 annettu neuvoston suositus monikansallisten ad hoc -ryhmien perustamisesta terroristeja koskevien tietojen vaihtamiseksi (3) rikoksen esitutkintavaiheessa.

Neuvoston puitepäätöksen täytäntöönpano helpottaa poliisi- ja oikeusasioissa tehtävää yhteistyötä yhtenäistämällä jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöä. Se auttaa myös tiivistämään EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä sekä laatimaan ja panemaan täytäntöön terrorismin torjuntaan ja poistamiseen liittyviä kansainvälisiä välineitä.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti jäsenvaltiot hyväksyvät tällaiset oikeudelliset välineet aina yksimielisesti, mikä on osoitus jäsenvaltioiden välisestä yhteisymmärryksestä.

Marseillesissa (marraskuussa 2000) järjestetyn ulkoministerikokouksen suositusten perusteella on hyväksytty Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden kanssa tehtävää oikeus- ja sisäasioiden yhteistyötä koskeva puiteasiakirja hyvästä hallintotavasta ja oikeusvaltiosta. Asiakirja hyväksyttiin EU:n ja sen Välimeren alueen 12 kumppanimaan ulkoministerien kokouksessa Valenciassa huhtikuussa 2002. Asiakirjassa on omaksuttu ajatus oikeusalalla toteutettavasta alueellisesta ohjelmasta, joka koskee huumausaineiden, järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuntaa sekä yhteistyötä maahanmuuttajien yhteiskuntaan sopeuttamiseen, maahanmuuttoon ja henkilöiden liikkuvuuteen liittyvien kysymysten käsittelyssä.

Ohjelmassa keskitytään kannustamaan oikeusjärjestelmien uudistuksia ja niiden välistä yhteistyötä, torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumausaineita ja takaamaan yhteinen toimintamalli muuttovirtojen hallinnassa. Samalla pyritään kuitenkin säilyttämään kumppanuussuhteiden yleinen tasapaino varsinkin maahanmuuttokysymyksessä.

Ohjelman kokonaisrahoitus on 6 miljoonaa euroa, ja sitä toteutetaan kolmen vuoden ajan.

Ohjelmaan sisältyy kolmenlaisia toimenpiteitä:

| a) | Tuomarien ja syyttäjien sekä lakimiesten ja lakimiesavustajien koulutus ja oikeudellista koulutusta koskevan pysyvän Euro—Välimeri-verkoston luominen; verkosto on tarkoitettu tuomarien ja syyttäjien perus- tai jatkokoulutuslaitosten johtajille, lakimiehille ja tuomioistuinten virkailijoille, oikeudelliselle hallintohenkilöstölle tai tuomarien ja syyttäjien sekä lakimiesten ja lakimiesavustajien koulutuksesta vastaaville henkilöille. Näihin toimiin osoitetaan 2 miljoonaa euroa ohjelman rahoituksesta. |
| --- | --- |

a)

Tuomarien ja syyttäjien sekä lakimiesten ja lakimiesavustajien koulutus ja oikeudellista koulutusta koskevan pysyvän Euro—Välimeri-verkoston luominen; verkosto on tarkoitettu tuomarien ja syyttäjien perus- tai jatkokoulutuslaitosten johtajille, lakimiehille ja tuomioistuinten virkailijoille, oikeudelliselle hallintohenkilöstölle tai tuomarien ja syyttäjien sekä lakimiesten ja lakimiesavustajien koulutuksesta vastaaville henkilöille. Näihin toimiin osoitetaan 2 miljoonaa euroa ohjelman rahoituksesta.

| b) | Poliisien ja muiden alueelliseen poliisiyhteistyöhön erikoistuneiden virkamiesten koulutus, joka on tarkoitettu poliisiasioista ja kansainvälisestä yhteisyöstä vastaavien keskusvirastojen vastuuhenkilöille sekä poliisikoulujen, poliisiopistojen tai poliisien täydennyskoulutuslaitosten johtajille. Näihin toimiin osoitetaan 2 miljoonaa euroa ohjelman rahoituksesta, ja Euroopan poliisiakatemian (EPC) kanssa allekirjoitettiin sopimus helmikuun 2004 viimeisellä viikolla. Ensimmäinen, terrorismin torjuntaa koskeva koulutustilaisuus järjestetään toukokuussa Ranskassa. Siihen osallistuu Marokon, Tunisian, Algerian, Italian, Espanjan ja Ranskan (sekä luultavasti myös Egyptin) poliisin edustajia. |
| --- | --- |

b)

Poliisien ja muiden alueelliseen poliisiyhteistyöhön erikoistuneiden virkamiesten koulutus, joka on tarkoitettu poliisiasioista ja kansainvälisestä yhteisyöstä vastaavien keskusvirastojen vastuuhenkilöille sekä poliisikoulujen, poliisiopistojen tai poliisien täydennyskoulutuslaitosten johtajille. Näihin toimiin osoitetaan 2 miljoonaa euroa ohjelman rahoituksesta, ja Euroopan poliisiakatemian (EPC) kanssa allekirjoitettiin sopimus helmikuun 2004 viimeisellä viikolla. Ensimmäinen, terrorismin torjuntaa koskeva koulutustilaisuus järjestetään toukokuussa Ranskassa. Siihen osallistuu Marokon, Tunisian, Algerian, Italian, Espanjan ja Ranskan (sekä luultavasti myös Egyptin) poliisin edustajia.

| c) | EU:n ja Välimeren alueen kumppanimaiden muuttovirtojen seuranta, tutkiminen ja ennustaminen, minkä tarkoituksena on auttaa kumppanimaita kehittämään ja toteuttamaan maahanmuuttopolitiikkaa. Näihin toimiin osoitetaan 2 miljoonaa euroa ohjelman rahoituksesta, ja yliopistollisen Eurooppa-instituutin kanssa allekirjoitettiin sopimus 1. helmikuuta 2004. |
| --- | --- |

c)

EU:n ja Välimeren alueen kumppanimaiden muuttovirtojen seuranta, tutkiminen ja ennustaminen, minkä tarkoituksena on auttaa kumppanimaita kehittämään ja toteuttamaan maahanmuuttopolitiikkaa. Näihin toimiin osoitetaan 2 miljoonaa euroa ohjelman rahoituksesta, ja yliopistollisen Eurooppa-instituutin kanssa allekirjoitettiin sopimus 1. helmikuuta 2004.

Nykyisten välineiden arviointi/kehittäminen

Euroopan unionin vahvistamista terrorisminvastaisista toimenpiteistä on hyötyä vain, jos ne saatetaan voimaan eri jäsenvaltioissa.

Komissio julkistaa piakkoin kertomuksen 13. kesäkuuta 2002 tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanosta.

Hiljattain (28. marraskuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä) perustettiin järjestelmä, jossa arvioidaan oikeusjärjestelmiä ja niiden kansallista täytäntöönpanoa terrorismin torjumiseksi ja johon myös komissio osallistuu. Järjestelmässä määritetään kansallisten oikeusjärjestelmien kyky torjua terrorismia ja arvioidaan terrorismin parissa työskentelevien eri jäsenvaltioiden viranomaisten ja elinten yhteistyötä varsinkin oikeus-, lainvalvonta- ja tiedusteluviranomaisten välillä. Järjestelmässä arvioidaan myös kansainvälistä yhteistyötä sekä EU:n ja Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) terrorisminvastaisten toimenpiteiden, kuten terrorismin torjumista koskevan EU:n puitepäätöksen, toteuttamista.

---

(1)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 70.

(2)  EYVL L 164, 22.6.2002.

(3)  Asiakirja 5715/6/02 Enfopol 19 Rev. 6.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/797 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/797

---

(2004/C 84 E/0893)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/04

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kilpailu lasialalla

Onko komissio tietoinen siitä, että Euroopan unionin lasinvalmistajat kohtaavat kahdenlaista epäreilua kilpailua? Ensinnäkin he joutuvat kilpailemaan muoviteollisuuden kanssa, jolle on asetettu pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevissa direktiiveissä huomattavasti matalammat kierrätystavoitteet kuin lasiteollisuudelle. Toiseksi he joutuvat kilpailemaan pian Euroopan unioniin liittyvien maiden lasinvalmistajien kanssa, joille on myönnetty pitkäaikaiset poikkeusjärjestelyt Kioton sopimuksen täytäntöönpanosta johtuvien ympäristönormien noudattamiseen.

Voiko komissio varmistaa, ettei edellä mainittujen, erittäin hyödyllisten direktiivien täytäntöönpano aiheuta epäreilua kilpailua sallimalla kilpailijoiden laistaa velvoitteista, joiden pitäisi yhtäläisesti koskea myös niitä? Voiko komissio tarvittaessa ehdottaa lainsäädäntöä kyseisen asiaintilan muuttamiseksi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Kierrätystavoitteiden vaikutus eri pakkausmateriaalien väliseen kilpailuun ei riipu tavoitteiden tasosta vaan kierrätyksen kustannuksista. Muovin kierrätyskustannukset tonnia kohden ovat huomattavasti korkeammat kuin lasin kierrätyskustannukset. Lisäksi kierrätyslasin käyttäjät säästävät raaka-aineen ostokustannuksissa enemmän kuin muovin käyttäjät. Eri materiaaleja koskevat kierrätystavoitteet ovat erilaiset, joten on vaikea arvioida, vaikuttavatko ne eri materiaalien väliseen kilpailuun ja mikä materiaali on mahdollisesti edullisemmassa asemassa. Jos vaikutuksia kuitenkin on, ne ovat todennäköisesti pieniä verrattuina muihin kilpailuun vaikuttaviin tekijöihin, kuten tuotantokustannuksiin ja kuluttajien ostotottumuksiin.

Uusia kierrätystavoitteita koskeva komission ehdotus (1) perustuu siihen, että kaikkien pakkausmateriaalien ympäristövaikutuksia on vähennettävä määrittämällä kierrätystasot, joissa otetaan huomioon kuhunkin materiaaliin liittyvät kustannukset ja hyödyt. Kierrätystavoitteiden tasosta keskusteltiin pitkään parlamentissa ja neuvostossa lainsäädäntömenettelyssä, jonka tuloksena annettiin 11. helmikuuta 2004 direktiivi 2004/12/EY (2). Tällä hetkellä ei ole mitään syytä ehdottaa tavoitteiden muuttamista.

EU:n lainsäädännössä, joka velvoittaa Euroopan unionin noudattamaan Kioton pöytäkirjassa tekemiään sitoumuksia, ei ole säännöksiä, jotka koskevat tulevia jäsenvaltioita koskevia poikkeuksia.

---

(1)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta, KOM(2004) 127 lopullinen.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/12/EY, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (EUVL L 47, 18.2.2004).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/798 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/798

---

(2004/C 84 E/0894)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0479/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Komission avoimet kilpailut

Mitä perusteita komissio käyttää täyttäessään virkojaan avoimen kilpailun läpäisseillä hakijoilla?

Sisältyykö hakijan kansallisuus näihin perusteisiin?

Onko komissio määrittänyt tavoitteita, jotka koskevat kilpailun läpäisevien hakijoiden määrää kustakin jäsenvaltiosta? Jos on, mitä nämä tavoitteet ovat tällä hetkellä ja EU:n laajenemisen jälkeen?

Voiko komissio toimittaa tilaston avoimen kilpailun läpäisseiden hakijoiden määristä kansallisuuksittain vuosilta 2001, 2002 ja 2003?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Komission avoimista viroista ilmoitetaan aluksi sisäisesti, jotta komission palveluksessa olevilla virkamiehillä on mahdollisuus sisäiseen liikkuvuuteen. Jos sisäisessä haussa ei löydy sopivia ehdokkaita, avoimiin virkoihin voidaan rekrytoida henkilöitä avointen kilpailujen läpäisseiden joukosta.

Kilpailun läpäisseiden joukosta rekrytoitaessa pyritään löytämään henkilöt, joiden ansioluettelot vastaavat parhaiten vaatimuksia, jotka mainitaan avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa, joka on laadittu viran työnkuvan pohjalta. Valintaperusteina käytetään kilpailussa vaadittujen alojen (esimerkiksi lainsäädännön ja talouden) tuntemusta, ehdokkaan yleistä tai ammatillista koulutusta ja työkokemusta sekä tarvittaessa kielitaitoa.

Rekrytoinnin perustasta määrätään henkilöstösääntöjen 27 artiklassa seuraavasti:

| | Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. |
| --- | --- |

Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.

| | Virkamiehet valitaan ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan. |
| --- | --- |

Virkamiehet valitaan ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.

| | Virkaa ei saa varata tietyn jäsenvaltion kansalaisille. |
| --- | --- |

Virkaa ei saa varata tietyn jäsenvaltion kansalaisille.

Kuten 27 artiklan viimeisestä virkkeestä ilmenee, komissio ei voi varata tiettyä virkaa tietyn maan kansalaiselle, joka on läpäissyt kilpailun, eli se ei voi pitää ehdokkaan kansalaisuutta yhtenä valintaperusteista. Toimielinten — myös komission — on kuitenkin muistettava velvollisuutensa rekrytoida uusia virkamiehiä maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. Tämä tarkoittaa, että toimielimet pyrkivät varmistamaan, että toimielimissä työskentelee kohtuullinen määrä kunkin jäsenvaltion kansalaisia. Ensimmäisen asteen tuomioistuin on antanut selkeän tulkinnan (1) tästä säännöstä: henkilöstösääntöjen mukaisesti kansalaisuus voidaan ottaa rekrytoinnissa huomioon ainoastaan silloin, kun ehdokkaat ovat oleellisilta osin yhtä päteviä.

Neuvosto voi antaa asetuksen poikkeuksen tekemisestä henkilöstösääntöjen säännöksiin esimerkiksi avoimien virkojen täyttämiseksi tietyn maan kansalaisilla. Neuvosto on tavallisesti hyväksynyt tällaisia ”poikkeusasetuksia” uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä. Myös uusimman laajentumisen yhteydessä neuvosto on hyväksymässä asetuksen, jossa säädetään, että ”Kyproksen, Tšekin tasavallan, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Slovakian ja Slovenian liittymispäivästä alkaen 31 päivään joulukuuta 2010 saakka avoimet toimet voidaan täyttää nimittämällä niihin näiden maiden kansalaisia tätä varten varattujen toimien lukumäärän puitteissa ja talousarviota koskevat päätökset huomioon ottaen”. Näin ollen neuvoston asetuksen tarkoituksena on varmistaa kymmenen uuden jäsenvaltion kansalaisten yhtäläinen ja tasapainotettu edustus toimielinten henkilöstössä.

Komissiolla ei ole ennalta määritettyjä kansalaisuustavoitteita nykyisistä jäsenvaltioista peräisin olevien kilpailun läpäisseiden hakijoiden määrän suhteen. Tällaisia yleisiä tavoitteita (ks. jäljempänä oleva taulukko) asetetaan vain laajentumisen yhteydessä. Uusimman laajentumisen osalta komissio päätti (2), että uusien jäsenvaltioiden kansalaisten olisi objektiivisten perusteiden (jäsenvaltion väestömäärän, neuvostossa painotetun äänimäärän ja parlamentin jäsenten paikkojen määrän) ja selkeän menetelmän perusteella saatava 3 441 virkaa neuvoston asetuksessa säädetyn siirtymäkauden (eli vuoden 2010 joulukuun) loppuun mennessä. Näiden perusteiden ja kyseisen menetelmän käytön tuloksena saatiin seuraavat ohjeelliset rekrytointitavoitteet, jotka on julkaistu:

Ohjeelliset rekrytointitavoitteet

| | Henkilöstön määrä yhteensä |
| --- | --- |
| Malta | 83 |
| Kypros | 110 |
| Viro | 117 |
| Slovenia | 134 |
| Latvia | 155 |
| Liettua | 241 |
| Slovakia | 279 |
| Unkari | 489 |
| Tšekki | 492 |
| Puola | 1 341 |
| Yhteensä | 3 441 |

Henkilöstön määrä yhteensä

Malta

83

Kypros

110

Viro

117

Slovenia

134

Latvia

155

Liettua

241

Slovakia

279

Unkari

489

Tšekki

492

Puola

1 341

Yhteensä

3 441

On huomattava, että ohjeellisten rekrytointitavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että budjettivallan käyttäjä antaa vahvistuksensa lisävaroille, jotka ovat tarpeen siksi, että Euroopan unioni laajenee kymmenellä uudella jäsenellä. Jos tarvittavan henkilöstön määrä ei kasva vuosi vuodelta taulukon ennusteen mukaisesti, uusien jäsenvaltioiden kansalaisten tointen osuutta on luonnollisestikin vähennettävä vastaavasti, millä on vaikutuksia komission kokonaissuorituskykyyn.

Tiedot avointen kilpailujen läpäisseistä kansalaisuuksittain vuosilta 2001, 2001 ja 2003 ovat liitteessä, joka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.

---

(1)  Asia T-586/93, Petros Kotzonis vastaan talous- ja sosiaalikomitea, tuomio 22.3.1995, Kok. 1995, s. II-665; IA-61; II-203.

(2)  Tiedonanto, annettu 19. helmikuuta 2003, C(2003) 436.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/800 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/800

---

(2004/C 84 E/0895)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0481/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Blue Dragon

Voiko komissio vahvistaa, kuuluiko joku Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) Blue Dragon -tutkimuksiin osallistuneista tutkijoista niiden entisen petosten vastaisen toiminnan koordinointiyksikön (UCLAF) 12 työntekijän joukkoon, jotka siirrettiin OLAFista komissioon vuonna 2001?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ilmoittanut komissiolle, että ne kolme OLAFin virkamiestä, joita Blue Dragon -tutkimuksiin liittyvät kysymykset alun perin koskivat, olivat aikaisemmin työskennelleet petostentorjunnan koordinointiyksikössä (UCLAF) ja sittemmin siirtyneet OLAFista komission palvelukseen vuonna 2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/800 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/800

---

(2004/C 84 E/0896)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0487/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Maitotalous Euroopan unionissa: Argentiina ja WTO:n ”rauhanlauseke”

WTO:n ”rauhanlausekkeen” voimassaolo umpeutui 31. joulukuuta, ja Argentiina on jo uhannut käynnistää WTO:n riidanratkaisuelimessä menettelyn Euroopan unionia vastaan EU:n maitoalan tukien vuoksi.

Uskooko Euroopan komissio, että Argentiinan uhkaus voisi vaarantaa jossain vaiheessa vastattain uudistetun yhteisön järjestelmän?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Komission kanta rauhanlausekkeen voimassaolon päättymiseen on seuraava: Turvautuessaan oikeudenkäynteihin yrittäessään kumota tuet, jotka on myönnetty maataloussopimuksen mukaisesti, Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenet vaarantavat maataloutta koskevat laaja-alaiset neuvottelut, joilla on tarkoitus päästä kaikkia jäseniä tyydyttävään sopimukseen.

Myös komissio on huolissaan joistakin vientikäytänteistä, joista voidaan mainita esimerkkinä maitoalalla toimivat valtion kaupalliset yritykset (State Trading Enterprises, STE). Vaikka vuonna 2001 annetulla Uuden-Seelannin maitoteollisuusalan rakennemuutoslailla on korvattu Uuden-Seelannin maitotaloustoimi-kunta yrityksellä, joka hallinnoi 98:aa prosenttia maan maitoalasta, joka hoitaa maitotaloustoimikunnan tehtäviä ja jolla on ainoan viejän asema, kyseinen yritys on edelleen mainitun lain sille antamien lakisääteisten etuoikeuksien perusteella juridisesti ja käytännössä valtion kaupallinen yritys. Mainitun lain mukaan kyseisellä yrityksellä on oikeus lisensseihin, joiden perusteella voidaan harjoittaa vientiä sellaisille markkinoille kuten USA, Kanada, Dominikaaninen tasavalta, Japani ja EU — joissakin tapauksissa vuoden 2011 alkuun saakka. Sen lisäksi, että yrityksellä on oikeus kaikkiin vientilisensseihin joillekin mainituista markkinoista, sillä on yksinomainen vientilisenssi sellaisille markkinoille, joiden tariffikiintiöt kyseiset maat ovat avanneet.

GATT-sopimuksen XVII artiklassa ja XVII artiklan tulkintaa koskevassa lausekkeessa velvoitetaan jäsenvaltiot tekemään vuosittain ilmoitus sellaisista valtiosta riippumattomista yrityksistä, markkinointitoimi-kunnat (marketing boards) mukaan luettuina, joille on myönnetty yksinomaisia tai erityisiä oikeuksia tai erioikeuksia (kuten lakisääteisiä valtuuksia), joita käyttäessään tällaisilla yritykset myyntinsä kautta vaikuttavat viennin määrään tai kohdistumiseen. Jäsenten olisi noudatettava ilmoituksissaan mahdollisimman suurta avoimuutta, jotta voidaan arvioida mahdollisimman yksiselitteisesti tällaisten ilmoitettujen yritysten toimintatavat ja niiden toiminnan vaikutukset kansainväliseen kauppaan. Uuden-Seelannin tuorein ilmoitus on tehty 20. heinäkuuta 2001, ja siinä mainitaan, että NZDB voidaan edelleen ilmoittaa valtion kaupalliseksi yritykseksi mutta että asiaa on tutkittava lisää. Sittemmin NZDB:n korvannut yritys on laajentanut huomattavasti osuuttaan maitotuotteiden maailmanmarkkinoista. Asiaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot toimitetaan suoraan kysyjälle.

Komissio on huolissaan tilanteesta siksi, että yksittäisellä yrityksellä on lakisääteinen monopoliasema huomattavalla osuus maitotuotteiden etuuskohtelukaupassa maailmanlaajuisesti, tällainen järjestely saattaa johtaa ristiinrahoitukseen, yksi myyjä vaikuttaa tällaisessa tilanteessa markkinahinnan muodostumiseen eikä tilanteessa noudateta WTO:n sääntöjen XVII artiklan määräyksiä.

Jäsenten — erityisesti vientiin suuntautuneiden jäsenten — on kuitenkin tehdä valinta kahden toisensa pitkälti pois sulkevan vaihtoehdon välillä: joko ne uskovat, että monenväliset neuvottelu ovat keino päästä oikeudenmukaiseen ja markkinasuuntautuneeseen kauppajärjestelmään tai että WTO:n oikeudenkäynnit ovat oikea tapa edetä.

Komissio on vakuuttunut siitä, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistus vahvistaa entisestään yhteyttä EU:n WTO:ssa tekemien sitoumusten ja sen sisäisen tulipolitiikan välillä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/801 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/801

---

(2004/C 84 E/0897)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0498/04

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön huomautus Espanjan tuottavuudesta

Komission mukaan Espanjan työvoiman tuottavuus on alhainen, mikä johtuu muun muassa väestön alhaisesta koulutustasosta ja maan hitaudesta siirtyä tietoon perustuvaan talouteen.

Mainittu arvio Espanjan tuottavuudesta kummastuttaa edelleen Espanjaa, joka toivoo, että voisi paneutua asioihin, joiden perusteella komissio on laatinut tuottavuutta koskevan arvionsa.

Voiko komissio kertoa, mihin parametreihin arvion johtopäätökset perustuvat? Mihin suuntaan Espanjan tuottavuutta koskevia näkemyksiä voitaisiin komission mukaan lähentää vuoropuhelussa Espanjan ja komission välillä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(30. maaliskuuta 2004)

Komissio toteaa vuosiksi 2003—2005 laadittujen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksensa Espanjaa koskevan osan johdantokappaleessa, että ”työvoiman alhainen tuottavuus, joka on yhteydessä myös väestön suhteellisen alhaiseen koulutustasoon ja maan hitauteen osaamistalouteen siirtymisessä, aiheuttaa huolta talouden suorituskyvystä pitkällä aikavälillä”.

Arvio perustuu seuraaviin kolmeen tekijään:

| — | Työvoiman tuottavuus työtuntia kohti on Espanjassa alhaisempi kuin EU:n jäsenvaltioissa keskimäärin (83,8 prosenttia 15 EU-maan keskiarvosta (1)). Lisäksi työvoiman tuottavuuden vuotuinen kasvu työllistettyä työntekijää kohti on vuodesta 1997 lähtien ollut Espanjassa EU-maiden keskitasoa alhaisempi. Työllisyyden hyvin nopea kohentuminen on eittämättä vaikuttanut heikentävästi työvoiman tuottavuuteen. Tuottavuuteen kuitenkin vaikuttavat myös edistysaskeleet osaamistalouteen siirtymisessä. Siten kytkös alhaisen tuottavuuden ja osaamistalouden haurauden välillä luokiteltiinkin Espanjan keskeiseksi haasteeksi jo talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuosiksi 2003—2005. |
| --- | --- |

—

Työvoiman tuottavuus työtuntia kohti on Espanjassa alhaisempi kuin EU:n jäsenvaltioissa keskimäärin (83,8 prosenttia 15 EU-maan keskiarvosta (1)). Lisäksi työvoiman tuottavuuden vuotuinen kasvu työllistettyä työntekijää kohti on vuodesta 1997 lähtien ollut Espanjassa EU-maiden keskitasoa alhaisempi. Työllisyyden hyvin nopea kohentuminen on eittämättä vaikuttanut heikentävästi työvoiman tuottavuuteen. Tuottavuuteen kuitenkin vaikuttavat myös edistysaskeleet osaamistalouteen siirtymisessä. Siten kytkös alhaisen tuottavuuden ja osaamistalouden haurauden välillä luokiteltiinkin Espanjan keskeiseksi haasteeksi jo talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuosiksi 2003—2005.

| — | Vaikka Espanjan väestön koulutustaso onkin viimeisten kymmenen vuoden aikana nopeasti kohentunut, jos sitä mitataan vähintään keskiasteen tutkinnon suorittaneiden osuudella kaikista 20—24-vuotiaista, se on silti EU-maiden keskiarvoa alhaisempi (Espanjassa 63,4 prosenttia vuonna 2003, EU-maissa keskimäärin 74 prosenttia), ja koulutukseen osoitettujen varojen osuus bruttokansantuotteesta (BKT) on yhä EU-maiden pienimpiä (Espanjassa 4,43 prosenttia vuonna 2000, EU-maissa keskimäärin 4,93 prosenttia). |
| --- | --- |

—

Vaikka Espanjan väestön koulutustaso onkin viimeisten kymmenen vuoden aikana nopeasti kohentunut, jos sitä mitataan vähintään keskiasteen tutkinnon suorittaneiden osuudella kaikista 20—24-vuotiaista, se on silti EU-maiden keskiarvoa alhaisempi (Espanjassa 63,4 prosenttia vuonna 2003, EU-maissa keskimäärin 74 prosenttia), ja koulutukseen osoitettujen varojen osuus bruttokansantuotteesta (BKT) on yhä EU-maiden pienimpiä (Espanjassa 4,43 prosenttia vuonna 2000, EU-maissa keskimäärin 4,93 prosenttia).

| — | EU-maiden keskiarvoon verrattuna Espanja on alakynnessä myös yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan (ks. taulukko jäljempänä), patenttien (24 patenttia miljoonaa asukasta kohti vuonna 2001, EU-maissa keskimäärin 161) ja tieto- ja viestintätekniikan yleistymisen (Espanjassa 29,5 prosentilla ktitalouksista oli Internet-yhteys vuonna 2002, EU-maissa keskimäärin 38,9 prosentilla) osalta. |
| --- | --- |

—

EU-maiden keskiarvoon verrattuna Espanja on alakynnessä myös yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan (ks. taulukko jäljempänä), patenttien (24 patenttia miljoonaa asukasta kohti vuonna 2001, EU-maissa keskimäärin 161) ja tieto- ja viestintätekniikan yleistymisen (Espanjassa 29,5 prosentilla ktitalouksista oli Internet-yhteys vuonna 2002, EU-maissa keskimäärin 38,9 prosentilla) osalta.

Lopuksi komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion samaisen kertomuksen kohtaan 4.5, jossa myönnetään, että osaamistalouden vahvistamiseksi on käynnistetty useita aloitteita.

Image

---

(1)  Ennuste vuodelle 2003. Ks. rakenteellisten indikaattorien Internet-sivu (http://europa.eu.int/comm/eurostat/newcronos/queen/display.do?screen=welcome&open=/&product=STRIND_ECOBAC&language=en&depth=2).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/802 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/802

---

(2004/C 84 E/0898)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0508/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Portugali ja ydinjäte

Tiedotusvälineiden mukaan ranskalainen Iledesein tutkimusalus löysi kesällä 2003 useita ydinjätteen sijoituspaikaksi osoittautuneita kohteita alueella, jonne rakennetaan merenalainen kaapeli välille mannermaa—Azorit—Madeira.

Portugalin valtion asianmukaisesti valtuuttaman tutkimusretken aikana löydetyt ydinjätteen purkupaikat sijaitsevat 200 kilometrin päässä Madeirasta (saariston talousvyöhykkeellä) ja Santa Marian saaresta itäpuolella (Azorien talousvyöhykkeen ulkopuolella) alueella, jonne rakennetaan merenalainen kaapeli välille mannermaa—Azorit—Madeira.

Mahdollisesti Yhdistyneen kuningaskunnan vuosien 1949—1961 aikana hautaamaa jätettä säilytetään 4 000 metrin syvyydessä.

Ranskalainen alus, joka teki tutkimuksensa tehtävän saaneen yrityksen, Alcatel Submarine Networksin, pyynnöstä, ilmoitti löydöstä PT Comunicações -yhtiön Azorien merenalaisen kaapelin tukiasemalle (Estação Cabo Submarino dos Açores) viime vuoden lopussa, mutta operaation tulosta ei kerrottu Portugalin laivastolle.

Laivaston lähde vakuutti, ettei ollut saanut mitään tietoa ranskalaisesta aluksesta ja vahvisti oikeaksi tiedon tutkimusretkestä ja useasta Portugalin talousvyöhykkeellä olevasta alueesta, joille on jo haudattu ydinjätettä.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Tietääkö komissio nämä asiat? Miten vakavina se pitää niitä? Voivatko niiden seuraukset ympäristölle olla merkittäviä? Miten komissio arvioi eri osapuolten toimintaa tutkimustoiminnassa? |
| --- | --- |

—

Tietääkö komissio nämä asiat? Miten vakavina se pitää niitä? Voivatko niiden seuraukset ympäristölle olla merkittäviä? Miten komissio arvioi eri osapuolten toimintaa tutkimustoiminnassa?

| — | Mihin keinoihin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä vähentääkseen näistä mahdollisesti kansallisen ja kansainvälisen oikeudellisen tyhjiön aikana tapahtuneista ydinjätetyhjennyksistä aiheutuvia riskejä ja avustaakseen radioaktiivisten aineiden säiliöinä toimineita valtioita? Vahvistaako komissio, että tyhjennykset ovat Yhdistyneen kuningaskunnan suorittamia vuosien 1949—1961 välillä? |
| --- | --- |

—

Mihin keinoihin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä vähentääkseen näistä mahdollisesti kansallisen ja kansainvälisen oikeudellisen tyhjiön aikana tapahtuneista ydinjätetyhjennyksistä aiheutuvia riskejä ja avustaakseen radioaktiivisten aineiden säiliöinä toimineita valtioita? Vahvistaako komissio, että tyhjennykset ovat Yhdistyneen kuningaskunnan suorittamia vuosien 1949—1961 välillä?

| — | Katsooko komissio, että vaikka toistaiseksi tässä asiassa ei luultavasti ole ollut tehokasta oikeudellista valvontaa, jätteen tyhjennyksestä vastuussa olevat henkilöt voidaan saattaa jollakin tavalla vastuuseen niistä tai että heiltä voidaan vaatia osallistumista tällaisen jätteen poistamiseen tai yhteistyötä siinä? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että vaikka toistaiseksi tässä asiassa ei luultavasti ole ollut tehokasta oikeudellista valvontaa, jätteen tyhjennyksestä vastuussa olevat henkilöt voidaan saattaa jollakin tavalla vastuuseen niistä tai että heiltä voidaan vaatia osallistumista tällaisen jätteen poistamiseen tai yhteistyötä siinä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Vaikka komissio ei olekaan osallistunut kysymyksessä mainittuun asiaan, useat maat olivat vuosien ajan haudanneet ydinmateriaalia sisältäviä jätteitä mereen. Tästä toiminnasta aiheutuvaa meren pilaantumista ryhdyttiin sääntelemään kansainvälisellä tasolla vuonna 1974 tehdyllä Koillis-Atlanttia koskevalla Oslon yleissopimuksella ja vuonna 1975 tehdyllä Lontoon yleissopimuksella, joka koskee maailman merialueita lukuun ottamatta valtioiden sisävesiä.

Erittäin radioaktiivisen jätteen hautaaminen mereen ei ole koskaan ollut sallittua Lontoon yleissopimuksen nojalla, ja lievästi radioaktiivisen jätteen hautaaminen on ollut kiellettyä vuodesta 1983 lähtien. Vuonna 1993 sopimuspuolet sopivat asian kannalta merkityksellisten liitteiden muuttamisesta siten, että kaiken radioaktiivisen jätteen hautaaminen mereen on kiellettyä. Tämä oikeudellisesti sitova kielto tuli voimaan 20. helmikuuta 1994.

Lisäksi Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) on laatinut luettelon kaikista tällaisen jätteen hautaamista koskevista ilmoituksista. Luetteloon sisältyy tapahtumia niinkin kaukaa kuin vuodelta 1943 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vuosina 1955—1961 käyttämiä sijoituspaikkoja Atlantin valtameressä.

Tarkasteltavana oleva asia koskee tapahtumia aikana, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta ja Portugali eivät olleet yhteisön jäseniä, minkä vuoksi näitä tapahtumia ei voida tarkastella yhteisön lainsäädännön perusteella.

Yhteisön säteilysuojelusäännösten (1) noudattaminen sellaisina kuin niitä nykyään sovelletaan edellä mainittujen tapahtumien seurauksiin kuuluu kuitenkin ensisijaisesti sen jäsenvaltion toimivallan piiriin, jonka lainkäyttövaltaan tapahtumapaikka kuuluu.

Euratomin lainsäädännössä ei määritellä haudatusta jätteestä huolehtimiseen liittyvästä vastuusta. Komissio aikoo kuitenkin perussopimusten valvojana seurata tilannetta ja tarvittaessa pyytää kyseisiltä jäsenvaltioilta tarvittavat tiedot päättääkseen, onko yhteisön syytä toteuttaa lisätoimenpiteitä.

---

(1)  Neuvoston direktiivi N:o 96/29/Euratom, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (EYVL L 159, 29.6.1996); Euratomin perustamissopimuksen 35 ja 36 artikla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/804 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/804

---

(2004/C 84 E/0899)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/04

esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Etelä-Afrikalle annetun tuen täytäntöönpano

Etelä-Afrikan viimeaikaisia suhdanteita ovat leimanneet erittäin suuret ongelmat, joiden edessä Euroopan unioni ja kansainvälinen yhteisö eivät saa jäädä välinpitämättömiksi, mitä ne eivät ole tehneetkään. Nämä ongelmat ulottuvat aids-tapauksien suunnattomasta määrästä aina hälyttävän suureen työttömyyteen ja talouden pysähtyneeseen tilaan sekä äärimmäisen huolestuttavaan väkivaltarikollisuuden määrään.

Hälyttävän suuri rikollisuus ulottuu edelleen traagisella tavalla laajemmalle kuin eteläafrikkalaiseen väestöön, aina Etelä-Afrikkaan asettuneiden eurooppalaisten maahanmuuttajien yhteisöihin asti.

Eurooppalaisen yhteistyön merkeissä on toteutettu hankkeita, joiden välittömänä tavoitteena on Etelä-Afrikan turvallisuuden parantaminen ja edistäminen (Etelä-Afrikan poliisivoimien organisoimista ja institutionaalista tukea koskeva hanke — 18,5 miljoonaa euroa; oikeusjärjestelmän muuttamista koskeva tukihanke — 25 miljoonaa euroa; Cabo Orientalin provinssin vartiointia koskeva avustushanke — 10,8 miljoonaa euroa);

Haluan kysyä komissiolta seuraavaa:

| 1. | Miten hyvin (käytännössä ja rahoituksen osalta) Etelä-Afrikan turvallisuuden edistämis- ja parantamishankkeet on pantu täytäntöön ja mikä on ollut niiden vaikutus Etelä-Afrikan turvaliisuusolojen paranemiseen tähän mennessä? |
| --- | --- |

1.

Miten hyvin (käytännössä ja rahoituksen osalta) Etelä-Afrikan turvallisuuden edistämis- ja parantamishankkeet on pantu täytäntöön ja mikä on ollut niiden vaikutus Etelä-Afrikan turvaliisuusolojen paranemiseen tähän mennessä?

| 2. | Aikooko komissio vahvistaa edellä mainittuja hankkeita ja laajentaa niitä muille Etelä-Afrikan alueille? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio vahvistaa edellä mainittuja hankkeita ja laajentaa niitä muille Etelä-Afrikan alueille?

| 3. | Onko suunnitelmissa laatia ja käynnistää uusia Etelä-Afrikan turvallisuuden parantamiseen pyrkiviä hankkeita sellaisilla alueilla kuin partiointi, rikosten ehkäisy ja yhteistyö rikosoikeuden kanssa? |
| --- | --- |

3.

Onko suunnitelmissa laatia ja käynnistää uusia Etelä-Afrikan turvallisuuden parantamiseen pyrkiviä hankkeita sellaisilla alueilla kuin partiointi, rikosten ehkäisy ja yhteistyö rikosoikeuden kanssa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio tunnustaa, että lisääntynyt rikollisuus on yhdessä muiden yhteiskuntataloudellisten haasteiden, kuten työttömyyden, HIVin/AIDSin ja köyhyyden kanssa uhka Etelä-Afrikan demokratian pysyvyydelle. Sen lisäksi, että se uhkaa 10 viime vuoden aikana saavutettua kehitystä, sillä on myös suora vaikutus tavallisten eteläafrikkalaisten ja maassa asuvien muiden ihmisten elämänlaatuun.

Komissio on sitä mieltä, että Etelä-Afrikan hallituksella on vankat poliittiset puitteet rikollisuuden käsittelemiseksi. Tämä käy ilmi alan vakaasta poliittisesta kehityksestä kahdeksan viime vuoden aikana mutta myös rikosoikeudellisen hallinnonalan menojen lisääntymisestä saman ajanjakson aikana.

| 1. | Tarkasteltaessa mainittujen yhteisön kehitysyhteistyöohjelmien tavoiteltuja vaikutuksia niiden päätavoitteena on parantaa Etelä-Afrikan poliisivoimien (SAPS) ja muiden asianomaisten rikosoikeuden alan laitosten tarjoamia palveluja Etelä-Afrikan haavoittuville väestönosille. Lisäksi ohjelmissa painotetaan oikeussuojan saatavuuden parantamista, rikollisuuden ehkäisemistä sekä rikoksentorjuntaan laajemmin liittyvien politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa ja kyseisten laitosten toimintavalmiuksien lisäämistä. Kansalaisten mahdollisuuksia saattaa asiansa vireille tuomioistuimessa on esimerkiksi parannettu sähköisesti ylläpidettyä avustusten maksatusjärjestelmää koskevalla oikeusministeriön kokeilulla, ja poliisipalveluja on parannettu kouluttamalla satoja poliiseja ajamaan ajoneuvoja sekä kohentamalla useiden poliisiasemien tiloja uhreille sopivammiksi.
  Yhdellä ohjelmista tuetaan myös SAPS:n tutkintakapasiteetin lisäämistä, siten että autetaan kehittämään automaattinen DNA-rikostietokanta, joka lisää SAPS:n nykyisiä valmiuksia käyttää DNA-tunnisteita apuna epäiltyjen rikollisten ja tehtyjen rikosten yhdistämisessä. Tästä on hyötyä myös raiskausten ja lasten hyväksikäytön kaltaisten seksuaalirikosten ratkaisemisessa.







  Hankkeet | Fyysinen toteutus (1) | Rahoituksellinen toteutus (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| APEC (96/08) | Toteutettu | >90 % |
| SAPS/DSS (99/024) | 40 % toteutettu | 25 % |
| e-Justice-ohjelma (00/28) | 60 % toteutettu | 100 % |

1.

Tarkasteltaessa mainittujen yhteisön kehitysyhteistyöohjelmien tavoiteltuja vaikutuksia niiden päätavoitteena on parantaa Etelä-Afrikan poliisivoimien (SAPS) ja muiden asianomaisten rikosoikeuden alan laitosten tarjoamia palveluja Etelä-Afrikan haavoittuville väestönosille. Lisäksi ohjelmissa painotetaan oikeussuojan saatavuuden parantamista, rikollisuuden ehkäisemistä sekä rikoksentorjuntaan laajemmin liittyvien politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa ja kyseisten laitosten toimintavalmiuksien lisäämistä. Kansalaisten mahdollisuuksia saattaa asiansa vireille tuomioistuimessa on esimerkiksi parannettu sähköisesti ylläpidettyä avustusten maksatusjärjestelmää koskevalla oikeusministeriön kokeilulla, ja poliisipalveluja on parannettu kouluttamalla satoja poliiseja ajamaan ajoneuvoja sekä kohentamalla useiden poliisiasemien tiloja uhreille sopivammiksi.

Yhdellä ohjelmista tuetaan myös SAPS:n tutkintakapasiteetin lisäämistä, siten että autetaan kehittämään automaattinen DNA-rikostietokanta, joka lisää SAPS:n nykyisiä valmiuksia käyttää DNA-tunnisteita apuna epäiltyjen rikollisten ja tehtyjen rikosten yhdistämisessä. Tästä on hyötyä myös raiskausten ja lasten hyväksikäytön kaltaisten seksuaalirikosten ratkaisemisessa.

Hankkeet

Fyysinen toteutus (1)

Rahoituksellinen toteutus (1)

APEC (96/08)

Toteutettu

>90 %

SAPS/DSS (99/024)

40 % toteutettu

25 %

e-Justice-ohjelma (00/28)

60 % toteutettu

100 %

| 2. | Sekä e-Justice (00/28) että SAPS (99/24) -ohjelmat ovat jo kokeiluvaiheessa kaikissa maan yhdeksässä provinssissa. Huolimatta siitä, että asianomaiset laitokset ovat omalla rahoituksellaan laajentaneet ohjelmien osia myös muille maantieteellisille alueille, komissio on edelleen valmis auttamaan sekä Etelä-Afrikan poliisivoimia että oikeusasioista ja perustuslain kehittämisestä vastaavaa ministeriötä (Department of Justice and Constitutional Development) laajentamaan ohjelmia mahdollisuuksien mukaan muihin maan osiin. |
| --- | --- |

2.

Sekä e-Justice (00/28) että SAPS (99/24) -ohjelmat ovat jo kokeiluvaiheessa kaikissa maan yhdeksässä provinssissa. Huolimatta siitä, että asianomaiset laitokset ovat omalla rahoituksellaan laajentaneet ohjelmien osia myös muille maantieteellisille alueille, komissio on edelleen valmis auttamaan sekä Etelä-Afrikan poliisivoimia että oikeusasioista ja perustuslain kehittämisestä vastaavaa ministeriötä (Department of Justice and Constitutional Development) laajentamaan ohjelmia mahdollisuuksien mukaan muihin maan osiin.

| 3. | Komissio ja jäsenvaltiot sopivat syyskuussa 2003 rahoittavansa (yhdessä DFID:n (2) kanssa) yhteensä 25 miljoonan euron arvoisen ohjelman, jonka painopisteenä on tukea naisia ja lapsia vastaan tehtyjen rikosten torjuntaa Itä-Kapmaassa. Ohjelman kokonaistavoitteena on parantaa Itä-Kapmaan asukkaiden turvallisuutta Etelä-Afrikassa. Yleisestä tavoitteesta on kehitetty ohjelman erityistavoite, joka on torjua naisiin ja lapsiin kohdistuvia rikoksia ja parantaa tällaisten rikosten uhreiksi joutuneille ihmisille tarjottavia palveluja hankkeen keskeisillä osa-alueilla. Komissio on jo allekirjoittanut rahoitussopimuksen, ja Etelä-Afrikan hallituksen on määrä allekirjoittaa se maaliskuun alussa 2004. Hankkeen toteutus alkaa pian allekirjoituksen jälkeen.
  Kuten aiemmin on jo todettu ja parlamenttikin on suositellut, komissio vahvistaa aikomuksensa jatkaa rikosoikeudellista yhteistyötä vuosien 2003/2005 maakohtaisessa strategia-asiakirjassa esitetyn suunnitelman mukaisesti. Yhteistyössä keskitytään parantamaan palvelujen tuotantoa, ehkäisemään haavoittuviin ryhmiin kohdistuvia rikoksia ja lisäämään Euroopan yhteisön osallisuutta ja rikosoikeudellista vastuuta (3). |
| --- | --- |

3.

Komissio ja jäsenvaltiot sopivat syyskuussa 2003 rahoittavansa (yhdessä DFID:n (2) kanssa) yhteensä 25 miljoonan euron arvoisen ohjelman, jonka painopisteenä on tukea naisia ja lapsia vastaan tehtyjen rikosten torjuntaa Itä-Kapmaassa. Ohjelman kokonaistavoitteena on parantaa Itä-Kapmaan asukkaiden turvallisuutta Etelä-Afrikassa. Yleisestä tavoitteesta on kehitetty ohjelman erityistavoite, joka on torjua naisiin ja lapsiin kohdistuvia rikoksia ja parantaa tällaisten rikosten uhreiksi joutuneille ihmisille tarjottavia palveluja hankkeen keskeisillä osa-alueilla. Komissio on jo allekirjoittanut rahoitussopimuksen, ja Etelä-Afrikan hallituksen on määrä allekirjoittaa se maaliskuun alussa 2004. Hankkeen toteutus alkaa pian allekirjoituksen jälkeen.

Kuten aiemmin on jo todettu ja parlamenttikin on suositellut, komissio vahvistaa aikomuksensa jatkaa rikosoikeudellista yhteistyötä vuosien 2003/2005 maakohtaisessa strategia-asiakirjassa esitetyn suunnitelman mukaisesti. Yhteistyössä keskitytään parantamaan palvelujen tuotantoa, ehkäisemään haavoittuviin ryhmiin kohdistuvia rikoksia ja lisäämään Euroopan yhteisön osallisuutta ja rikosoikeudellista vastuuta (3).

---

(1)  Luvut ovat arvioita.

(2)  DFID — Department for International Development (kansainvälisen kehityksen ministeriö) — Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus.

(3)  Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellinen yhteistyö (Asia-Pacific Economic Cooperation).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/805 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/805

---

(2004/C 84 E/0900)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0525/04

esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe:   Perunan vaalea rengasmätä

Komissio lienee tietoinen siitä, että perunan vaalean rengasmädän äskettäinen puhkeaminen Walesissa aiheuttaa syvää huolta perunanviljelijöille muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mukaan lukien omassa vaalipiirissäni Skotlannissa. Komissio tiennee myös, että Skotlannin viljelijäliitto yhdessä Irlantilaisten kollegojensa kanssa haluaa estää taudin leviämisen omille viljelyksilleen perustamalla ”hyvän terveyden alueita”. Siten Skotlanti, Pohjois-Irlanti ja Irlannin tasavalta nimettäisiin virallisesti perunan vaaleasta rengasmädästä vapaiksi alueiksi ja voitaisiin kieltää siemenperunan tuonti niihin muualta. Näin toimimalla saavutettaisiin kaksi päämäärää: taudin leviämisen estäminen ja sen varmistaminen, että taudista vapailla alueilla voidaan viljellä tervettä perunaa.

Katsooko komissio, että Skotlannin ja Irlannin viljelijöiden ehdottamat toimenpiteet auttaisivat estämään taudin leviämistä? Mitä komission mielestä pitäisi tehdä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alemmilla hallinnon tasoilla näiden tavoitteiden saavuttamiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2004)

Komissio on tietoinen kysymyksessä olevasta perunan vaalean rengasmädän puhkeamisesta. Komissio seuraa tilannetta tarkasti ja saa sen kehittymisestä säännöllisesti tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisilta viranomaisilta. Skotlannin ja Irlannin maanviljelijöiden tekemien ehdotusten osalta komissio korostaa, että Euroopan unionissa on jo annettu kasvinsuojelua koskeva lainsäädäntö, jonka tavoitteena on estää taudin ilmeneminen ja saada se hallintaan, jos sitä ilmenee. Kyseisellä yhteisön lainsäädännöllä tarkoitetaan direktiiviä 2000/29/EY (1), jossa määritellään kasvien ja kasvituotteiden, erityisesti perunoiden, tuontia EU:hun ja niiden kuljettamista EU:n sisällä koskevat kasvinsuojelun säännökset, ja direktiiviä 93/85/ETY (2), jonka tavoitteena on perunan vaalean rengasmädän saaminen hallintaan. Se sisältää erittäin yksityiskohtaisia teknisiä toimia taudin esiintymisen estämiseksi ja sen hallitsemiseksi. Säännösten tarkoituksena on varmistaa, että perunoita ei siirretä minnekään, jollei kasvinsuojelullisia vaatimuksia noudateta. Kyseisten vaatimusten mukaan perunoissa ei saa olla vaaleata rengasmätää. Jos sen lisäksi kyseessä ovat siemenperunat, niiden mukana pitää olla kasvipassi, jossa asia vahvistetaan ja jos kyseessä ovat varastoperunat, niiden tuottajan tai pakkaajan on oltava virallisesti rekisteröity. Komissio ei katso, että muihin lisätoimiin olisi mahdollista ryhtyä. Lisäksi sen jälkeen kun yhtenäistetyt tekniset toimet on luotu, kasvinsuojelun alan yhtenäismarkkinoiden säännöissä ei tunneta yhteisön sisäisiä liikkumisrajoituksia.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä EYVL L 169, 10.7.2000. Direktiiviä on muutettu viimeksi komission direktiivillä 2003/116/EY, EUVL L 321, 6.12.2003.

(2)  Neuvoston direktiivi 93/85/ETY, annettu 4 päivänä lokakuuta 1993, perunan vaalean rengasmädän torjunnasta EYVL L 259, 18.10.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/806 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/806

---

(2004/C 84 E/0901)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Osallistuminen Yhdysvaltojen lentoyhtiöitä kohtaan harjoittamaan painostukseen matkustajatietojen luovuttamiseksi rajoituksetta ennen asiasta mahdollisesti tehtävää sopimusta

| 1. | Onko komissio tietoinen, että ennen asiasta EU:n ja Yhdysvaltojen kesken mahdollisesti tehtävää sopimusta alankomaalainen lentoyhtiö KLM on ryhtynyt luovuttamaan kaikki Yhdysvaltojen tullin haluamat tiedot — muun muassa luottokorttien numerot, sähköpostiosoitteet ja ateriatoivomukset — Yhdysvaltojen lentokentille laskeutuvien lentojen matkustajista, vaikka muut eurooppalaiset lentoyhtiöt, kuten Alitalia, eivät näin tee kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että ennen asiasta EU:n ja Yhdysvaltojen kesken mahdollisesti tehtävää sopimusta alankomaalainen lentoyhtiö KLM on ryhtynyt luovuttamaan kaikki Yhdysvaltojen tullin haluamat tiedot — muun muassa luottokorttien numerot, sähköpostiosoitteet ja ateriatoivomukset — Yhdysvaltojen lentokentille laskeutuvien lentojen matkustajista, vaikka muut eurooppalaiset lentoyhtiöt, kuten Alitalia, eivät näin tee kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti?

| 2. | Voiko komissio vahvistaa, että kyseinen tietojen luovutus, joka voi olla henkilötietojen suojelua koskevien kansallisten ja yhteisön normien vastaista, tapahtuu sillä uhalla, että laskeutuneita matkustajia pidetään pidätettyinä tuntikausia, lentoyhtiöille määrätään 5 000 Yhdysvaltain dollarin sakot kutakin matkustajaa kohden, kielletään lentoyhtiöiden pääsy Yhdysvaltojen ilmatilaan tai kumotaan niiden laskeutumisoikeudet? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio vahvistaa, että kyseinen tietojen luovutus, joka voi olla henkilötietojen suojelua koskevien kansallisten ja yhteisön normien vastaista, tapahtuu sillä uhalla, että laskeutuneita matkustajia pidetään pidätettyinä tuntikausia, lentoyhtiöille määrätään 5 000 Yhdysvaltain dollarin sakot kutakin matkustajaa kohden, kielletään lentoyhtiöiden pääsy Yhdysvaltojen ilmatilaan tai kumotaan niiden laskeutumisoikeudet?

| 3. | Säilyttävätkö amerikkalaiset tulliviranomaiset nämä tiedot kolmen ja puolen vuoden ajan? Minkä muiden Yhdysvaltojen laitosten kuin tullin käytettävissä nämä tiedot ovat? Mitä tarkoitusta varten tiedot päätyvät muiden tahojen haltuun ja kuinka pitkään niitä heidän hallussaan säilytetään? |
| --- | --- |

3.

Säilyttävätkö amerikkalaiset tulliviranomaiset nämä tiedot kolmen ja puolen vuoden ajan? Minkä muiden Yhdysvaltojen laitosten kuin tullin käytettävissä nämä tiedot ovat? Mitä tarkoitusta varten tiedot päätyvät muiden tahojen haltuun ja kuinka pitkään niitä heidän hallussaan säilytetään?

| 4. | Hyväksyykö komissio, että Yhdysvallat pakottaa eurooppalaiset matkustajat sellaisiin terrorismin tai rikollisuuden torjumista koskeviin toimenpiteisiin, jotka eivät koske Yhdysvaltojen kansalaisia ja joita Yhdysvallat ei myöskään hyväksyisi muilta valtioilta? |
| --- | --- |

4.

Hyväksyykö komissio, että Yhdysvallat pakottaa eurooppalaiset matkustajat sellaisiin terrorismin tai rikollisuuden torjumista koskeviin toimenpiteisiin, jotka eivät koske Yhdysvaltojen kansalaisia ja joita Yhdysvallat ei myöskään hyväksyisi muilta valtioilta?

| 5. | Mitä nykyisessä tilanteessa olisi muutettava, jotta Yhdysvaltojen kanssa voitaisiin tehdä asianmukainen sopimus lentomatkustajien henkilötietojen vaihdosta? Arvioiko komissio, että asiasta voidaan päästä yhteisymmärrykseen viiden vuoden kuluessa? |
| --- | --- |

5.

Mitä nykyisessä tilanteessa olisi muutettava, jotta Yhdysvaltojen kanssa voitaisiin tehdä asianmukainen sopimus lentomatkustajien henkilötietojen vaihdosta? Arvioiko komissio, että asiasta voidaan päästä yhteisymmärrykseen viiden vuoden kuluessa?

| 6. | Onko komission käsityksen mukaan eurooppalaisen lentoyhtiön, joka tekee vähiten yhteistyötä Yhdysvaltojen vaatimusten täyttämiseksi, oltava esikuva muille eurooppalaisille lentoyhtiöille? |
| --- | --- |

6.

Onko komission käsityksen mukaan eurooppalaisen lentoyhtiön, joka tekee vähiten yhteistyötä Yhdysvaltojen vaatimusten täyttämiseksi, oltava esikuva muille eurooppalaisille lentoyhtiöille?

| 7. | Miten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin lopulta päättää siitä, onko EU:n osallistuminen näihin Yhdysvaltojen käytäntöihin laillista? |
| --- | --- |

7.

Miten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin lopulta päättää siitä, onko EU:n osallistuminen näihin Yhdysvaltojen käytäntöihin laillista?

Lähde: TV Nederland 3, ”Nova”, 12. helmikuuta 2004.

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

| 1. | Suurin osa EU:ssa kotipaikkaansa pitävistä lentoyhtiöistä noudattaa Yhdysvaltain vaatimusta luovuttaa matkustajarekisterit (Passenger Name Records, PNR), josta on säädetty kongressin marraskuussa 2001 antamassa ja maaliskuussa 2003 voimaan tulleessa lainsäädännössä. Näin on todettu komission ja toimivaltaisten Yhdysvaltain viranomaisten 18. helmikuuta 2003 sopimassa yhteisessä julkilausumassa. Yhteinen julkilausuma merkitsi neuvotteluiden aloittamista, joiden avulla komissio on voinut varmistaa lukuisia merkittäviä parannuksia tapaan, jolla Yhdysvallat käsittelee saamaansa PNR-tietoa. |
| --- | --- |

1.

Suurin osa EU:ssa kotipaikkaansa pitävistä lentoyhtiöistä noudattaa Yhdysvaltain vaatimusta luovuttaa matkustajarekisterit (Passenger Name Records, PNR), josta on säädetty kongressin marraskuussa 2001 antamassa ja maaliskuussa 2003 voimaan tulleessa lainsäädännössä. Näin on todettu komission ja toimivaltaisten Yhdysvaltain viranomaisten 18. helmikuuta 2003 sopimassa yhteisessä julkilausumassa. Yhteinen julkilausuma merkitsi neuvotteluiden aloittamista, joiden avulla komissio on voinut varmistaa lukuisia merkittäviä parannuksia tapaan, jolla Yhdysvallat käsittelee saamaansa PNR-tietoa.

| 2. | Kyseisessä Yhdysvaltain lainsäädännössä todellakin säädetään määräyksiä rikkovia lentoyhtiötä vastaan seuraamuksia, kuten ne, joita kysymyksessä esitetään. Yhdysvaltain viranomaiset eivät kuitenkaan ole komission tietojen mukaan määränneet seuraamuksia sen jälkeen, kun edellä mainitut neuvottelut alkoivat. |
| --- | --- |

2.

Kyseisessä Yhdysvaltain lainsäädännössä todellakin säädetään määräyksiä rikkovia lentoyhtiötä vastaan seuraamuksia, kuten ne, joita kysymyksessä esitetään. Yhdysvaltain viranomaiset eivät kuitenkaan ole komission tietojen mukaan määränneet seuraamuksia sen jälkeen, kun edellä mainitut neuvottelut alkoivat.

| 3. | Nykyinen Yhdysvaltain käytäntö on yhteisen julkilausuman mukainen. Kun ehdotetut tietosuojan riittävän tason toteaminen ja kansainvälinen sopimus ovat tulleet voimaan, tulevat voimaan myös komission ja Yhdysvaltojen välillä neuvotellut uudet sitoumukset, joiden mukaan tietoja voidaan säilyttää kolmen ja puolen vuoden ajan. Tiedot voidaan antaa vain tapauskohtaisen harkinnan perusteella toisille viranomaisille, jotka ovat mukana terrorismin vastustamisessa ja lainvalvonnassa. Tietojen luovutuksen tarkoituksena voi olla estää ja vastustaa terrorismia ja siihen liittyviä rikoksia sekä muita vakavia rikoksia, kuten järjestäytynyttä rikollisuutta, jotka ovat luonteeltaan kansainvälisiä. Luovutuksen tarkoituksena voi myös olla näistä rikoksista vangitun tai pidätetyn pakenemisen estäminen ja vastustaminen. |
| --- | --- |

3.

Nykyinen Yhdysvaltain käytäntö on yhteisen julkilausuman mukainen. Kun ehdotetut tietosuojan riittävän tason toteaminen ja kansainvälinen sopimus ovat tulleet voimaan, tulevat voimaan myös komission ja Yhdysvaltojen välillä neuvotellut uudet sitoumukset, joiden mukaan tietoja voidaan säilyttää kolmen ja puolen vuoden ajan. Tiedot voidaan antaa vain tapauskohtaisen harkinnan perusteella toisille viranomaisille, jotka ovat mukana terrorismin vastustamisessa ja lainvalvonnassa. Tietojen luovutuksen tarkoituksena voi olla estää ja vastustaa terrorismia ja siihen liittyviä rikoksia sekä muita vakavia rikoksia, kuten järjestäytynyttä rikollisuutta, jotka ovat luonteeltaan kansainvälisiä. Luovutuksen tarkoituksena voi myös olla näistä rikoksista vangitun tai pidätetyn pakenemisen estäminen ja vastustaminen.

| 4. | Ei. Yhdysvaltain vaatimuksia sovelletaan kaikkiin lentomatkustajiin Yhdysvaltoihin tai sieltä pois suuntautuvilla lennoilla, riippumatta heidän kansallisuudestaan tai asuinpaikastaan. Komission kanssa neuvottelevat Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole vastustaneet eivätkä he näe estettä, että EU:n viranomaisille luovutettaisiin PNR-tietoja EU:sta lähtevistä tai EU:hun saapuvista lennoista. |
| --- | --- |

4.

Ei. Yhdysvaltain vaatimuksia sovelletaan kaikkiin lentomatkustajiin Yhdysvaltoihin tai sieltä pois suuntautuvilla lennoilla, riippumatta heidän kansallisuudestaan tai asuinpaikastaan. Komission kanssa neuvottelevat Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole vastustaneet eivätkä he näe estettä, että EU:n viranomaisille luovutettaisiin PNR-tietoja EU:sta lähtevistä tai EU:hun saapuvista lennoista.

| 5. | Komission kanta on kokonaisuudessaan ilmaistu sen 16. joulukuuta 2003 antamassa tiedonannossa (1). |
| --- | --- |

5.

Komission kanta on kokonaisuudessaan ilmaistu sen 16. joulukuuta 2003 antamassa tiedonannossa (1).

| 6. | Komission tavoitteena koko edellä kuvattujen neuvottelujen ajan on ollut luoda olosuhteet, joiden avulla lentoyhtiöt voivat noudattaa oikeudellisia velvoitteitaan Atlantin kummallakin puolella. |
| --- | --- |

6.

Komission tavoitteena koko edellä kuvattujen neuvottelujen ajan on ollut luoda olosuhteet, joiden avulla lentoyhtiöt voivat noudattaa oikeudellisia velvoitteitaan Atlantin kummallakin puolella.

| 7. | Kuten EY:n perustamissopimuksessa määrätään, EY-tuomioistuinta voidaan pyytää tarkastamaan muun muassa neuvoston tai komission toimien lainmukaisuus. Ne oikeudelliset asiakirjat, joita komissio nyt valmistelee, kuuluvat näihin toimiin. Kanteen voi nostaa jäsenvaltio, Euroopan parlamentti, neuvosto tai komissio toimivallan puutteen, olennaisen menettelymääräyksen rikkomisen, EY:n perustamissopimuksen tai minkä tahansa sen soveltamiseen liittyvän oikeussäännön rikkomisen, tai harkintavallan väärinkäytön perusteella. |
| --- | --- |

7.

Kuten EY:n perustamissopimuksessa määrätään, EY-tuomioistuinta voidaan pyytää tarkastamaan muun muassa neuvoston tai komission toimien lainmukaisuus. Ne oikeudelliset asiakirjat, joita komissio nyt valmistelee, kuuluvat näihin toimiin. Kanteen voi nostaa jäsenvaltio, Euroopan parlamentti, neuvosto tai komissio toimivallan puutteen, olennaisen menettelymääräyksen rikkomisen, EY:n perustamissopimuksen tai minkä tahansa sen soveltamiseen liittyvän oikeussäännön rikkomisen, tai harkintavallan väärinkäytön perusteella.

---

(1)  KOM(2003) 826 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/808 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/808

---

(2004/C 84 E/0902)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0548/04

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Siipikarjan pitäminen häkeissä

Alankomaiden siipikarja- ja munatuotantoalan johtava elin PPE (Het bestuur van Productschap Pluimvee en Eieren) päätti 12. helmikuuta 2004, että alan yritysten kanat, kalkkunat ja ankat on pidettävä häkeissä. Tällä ennalta ehkäisevällä toimella pyritään estämään lintuinfluenssaviruksen mahdollinen tarttuminen muuttolinnuista, jotka kulkevat alueella aina huhtikuun loppuun saakka.

| 1. | Eikö komissio katso, että tämä toimi olisi otettava pakollisena käyttöön kaikkialla Euroopan unionissa, sillä lintujen muuttomatkat ylittävät valtioiden rajat? |
| --- | --- |

1.

Eikö komissio katso, että tämä toimi olisi otettava pakollisena käyttöön kaikkialla Euroopan unionissa, sillä lintujen muuttomatkat ylittävät valtioiden rajat?

| 2. | Aikooko komissio pyytää siipikarjaa harrastuksenaan kasvattavia ryhtymään samoihin toimiin? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio pyytää siipikarjaa harrastuksenaan kasvattavia ryhtymään samoihin toimiin?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Alankomaiden siipikarja- ja kananmunantuotantoalan elin ”Productschap Pluimvee en Eieren (PPE)” on komission saamien tietojen mukaan kysynyt Alankomaiden viranomaisilta, pidetäänkö velvollisuutta sulkea siipikarja häkkeihin eläinlääketieteellisesti välttämättömänä keinona ehkäistä lintuinfluenssan tarttuminen muuttolinnuista. Alankomaiden viranomaiset ovat tarkastelleet tätä kysymystä, mutta harkittuaan tasapuolisesti etuja ja haittoja ne eivät määränneet siipikarjan häkkeihin sulkemista pakolliseksi.

Komissio on samaa mieltä siitä, että toimenpiteiden, joilla lintuinfluenssaa vältetään ja kontrolloidaan, on perustuttava riskeihin, kun taas hallinnointitoimenpiteiden osalta on otettava huomioon sekä edut että kustannukset. Toimenpiteiden, joiden tarkoituksena on vähentää villien muuttolintujen kontaktia kotieläiminä pidettävän siipikarjan kanssa, sekä toisaalta siipikarjatilojen toimenpiteiden, joilla pyritään bioturvallisuuteen — myös lintuja harrastuksenaan kasvattavien tiloilla — pitäisi periaatteessa vähentää lintuinfluenssaviruksen tartuntariskiä. Tämän taudin epidemiologia on kuitenkin monimutkainen, ja tuntemattomia tekijöitä on edelleen lukuisia. Ei myöskään ole riittävästi tietoa ja kokemusta, joka osoittaisi, ovatko villilintujen siipikarjalle aiheuttaman tartuntariskin vähentämisen edut, jotka saavutettaisiin sellaisella ankaralla toimenpiteellä kuin lintujen sulkemisella häkkeihin koko yhteisön alueella, suuremmat kuin ei-toivotut ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät seuraukset, ja on otettava huomioon mahdollisesti kielteinen vaikutus eläinten hyvinvointiin.

Parantaakseen tietämystä näistä kysymyksistä komissio on eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean neuvojen mukaisesti koordinoinut ja osaksi rahoittanut jäsenvaltiossa tehtävää tutkimusta arvioidakseen lintuinfluenssan levinneisyyttä ja jakautumista villilintujen ja siipikarjan osalta, erityisesti niin sanotun heikosti patogeenisen lintuinfluenssan osalta. Tämä tutkimus tehtiin vuonna 2003, ja se tehdään uudelleen vuonna 2004. Komissio saattaa esittää ehdotuksia yhteisön lintuinfluenssaa koskevaksi politiikaksi näistä tutkimuksista saatujen tietojen perusteella.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/809 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/809

---

(2004/C 84 E/0903)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0562/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Methemoglobinemian esiintyminen EU:n jäsenvaltioissa

Onko komissiolla tilastoja methemoglobinemia-tapauksista (ns. blue baby -oireyhtymä) EU:n jäsenvaltioissa?

Onko komission mielestä nitraattidirektiivin (neuvoston direktiivi 91/676/ETY (1)) täysimääräisellä noudattamisella ollut vaikutusta tämän oireyhtymän esiintymiseen EU:ssa, sen jälkeen kun direktiivi vuonna 1995 tuli voimaan? Jos on, mikä on ollut sen vaikutus?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Juomaveden korkeista nitraattipitoisuuksista aiheutuvaa ns. blue baby -oireyhtymää (methemoglobinemia) tavataan edelleen sekä Itä-Euroopassa (satoja tapauksia) että Yhdysvalloissa, mutta Länsi-Euroopan maissa tapaukset ovat melko harvinaisia. Juomavedessä esiintyviä nitraatteja koskevien tiukkojen raja-arvojen noudattaminen 20:n viime vuoden aikana on osaltaan vaikuttanut tähän.

Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan-toimiston yhteisen raportin mukaan (2) vain muutamissa maissa (kahdeksassa 26:sta tutkimukseen osallistuneessa maassa) pidetään kirjaa methemoglobinemiatapauksista. Raportissa todetaan, että matalista pohjavesilähteistä (erilliset yksityiset kaivot) otettua vettä juovien imeväisikäisten sairastuvuus korostuu Unkarin antamissa tiedoissa: Unkarissa kirjataan vuosittain 9—49 tapausta joka puolelta maata. Slovakiassa rekisteröidään vuosittain vastaava määrä tapauksia. Albaniassa kirjattiin vuonna 1996 46 methemoglobinemiatapausta, jotka kaikki liittyivät juomaveden nitraattipitoisuuteen, ja Romaniassa tapauksia rekisteröitiin vuosien 1985 ja 1996 välisenä aikana 2 913.

Jotta terveydelle haitallisia vaikutuksia, kuten imeväisikäisten methemoglobinemiaa, ei esiintyisi, 50 milligramman (mg) raja-arvo litraa kohden on ehdoton vaatimus. Tarkistettaessa ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annettua neuvoston direktiiviä 98/83/EY (3) yksilöllisiä arvoja arvioitiin uusimpien saatavilla olevien tieteellisten tulosten valossa (esim. WHO:n suositukset, toksisuutta ja ekotoksisuutta tutkiva tieteellinen komitea). Tarkistuksen tuloksena vahvistettiin aiempi nitraattien raja-arvo eli 50 mg/litra.

Nitraattidirektiivin (neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta) täysimääräinen noudattaminen on välttämätöntä vesistöjen nitraattipitoisuuksien alentamiseksi.

Jäsenvaltiot ovat edistyneet huomattavasti direktiivissä säädettyjen toimien toteuttamisessa vuodesta 1991 lähtien ja etenkin viime vuosina. Toimia ovat veden valvominen ja pilaantuneiden vesien määrittely, pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden määrittely sekä toimintaohjelmien laatiminen ja toteuttaminen. Kaikki jäsenvaltiot ovat tähän mennessä perustaneet valvontaverkoston, määritelleet pilaantumisalttiit vyöhykkeet ja yleensä laatineet pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä toteutettavat toimintaohjelmat. Ne toteuttavat siis parhaillaan erilaisia toimenpiteitä nitraattien aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Pilaantumisalttiiden alueiden kokonaispinta-ala Euroopassa oli vuonna 2000 38 prosenttia koko EU:n alueesta. Pinta-alaa on useissa jäsenvaltioissa, kuten Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Portugalissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, myöhemmin laajennettu osittain komission aloittamien rikkomisesta johtuvien menettelyjen seurauksena. Irlanti päätti laatia toimintaohjelman koko maata varten. Näin olivat aiemmin tehneet myös Belgia, Saksa, Alankomaat, Itävalta ja Suomi.

Näistä edistysaskeleista huolimatta tehtävää on vielä paljon. Komissio on täysin sitoutunut varmistamaan, että nitraattidirektiiviä sovelletaan asianmukaisesti jäsenvaltioissa, ja se käyttää tähän tarkoitukseen erilaisia toimia ja painostaa tarvittaessa oikeudellisesti rikkomista koskevan menettelyn kautta niitä jäsenvaltioita, jotka eivät toteuta asianmukaisesti direktiivissä vaadittuja toimia.

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(2)  EEA, WHO, 2002. Water and health in Europe, WHO Regional publications European series, nro 93.

(3)  EYVL L 330, 5.12.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/810 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/810

---

(2004/C 84 E/0904)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0564/04

esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Alusten väliset öljysiirrot

Voiko komissio kertoa, onko olemassa Euroopan unionin lainsäädäntöä, joka säätelee alusten välisiä öljysiirtoja Euroopan unionin rannikkovesillä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Yhteisön lainsäädännössä ei määrätä nimenomaisesti alusten välisistä lastin siirroista jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä.

Useat meriturvallisuutta koskevat yhteisön direktiivit ja asetukset käsittelevät kuitenkin asiaa määräyksissään. Määräykset liittyvät satamissa ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä tämäntyyppisiä siirtoja tekevien alusten valvontaan.

Huomioitakoon erityisesti

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/106/EY (1), annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (2) muuttamisesta, joka käsittelee epäsuorasti asiaa. Direktiivissä määrätään vaarallisiksi katsottujen alusten, myös alusten välisiä siirtoja mahdollisesti suorittavien säiliöalusten tarkastamisesta ensisijaisesti; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/106/EY (1), annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (2) muuttamisesta, joka käsittelee epäsuorasti asiaa. Direktiivissä määrätään vaarallisiksi katsottujen alusten, myös alusten välisiä siirtoja mahdollisesti suorittavien säiliöalusten tarkastamisesta ensisijaisesti;

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2003 (3), annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, asetuksen (EY) N:o 417/2002 (4) muuttamisesta. Asetuksen määräykset kieltävät raskasöljyä kuljettavien yksirunkoisten öljysäiliöalusten alusten väliset öljynsiirrot, polttoöljyn siirrot mukaan luettuina, jäsenvaltioiden satamissa ja ankkuripaikoissa. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2003 (3), annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, asetuksen (EY) N:o 417/2002 (4) muuttamisesta. Asetuksen määräykset kieltävät raskasöljyä kuljettavien yksirunkoisten öljysäiliöalusten alusten väliset öljynsiirrot, polttoöljyn siirrot mukaan luettuina, jäsenvaltioiden satamissa ja ankkuripaikoissa.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/106/EY, annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 9 5/21/EY muuttamisesta, EYVL L 19, 22.1.2002.

(2)  EYVL L 157, 7.7.1998.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun asetuksen (EY) N:o 417/2002 muuttamisesta, EUVL L 249, 1.10.2003.

(4)  EUVL L 64, 7.3.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/811 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/811

---

(2004/C 84 E/0905)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0568/04

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(19. helmikuuta 2004)

Aihe:   Eurostatia koskeva lopullinen kertomus

Sisäisen tilintarkastuspalvelun laatima lopullinen kertomus Eurostatin tekemistä sopimuksista oli ilmoitettu valmistuvaksi helmikuussa 2004.

Pitääkö aikataulu, ja milloin kertomus toimitetaan parlamentille?

Komission jäsen Schreyer on ilmoittanut, että petostentorjunnan koordinointiyksikön (UCLAF) ja petostentorjuntaviraston (OLAF) entisten virkamiesten tekemiä laiminlyöntejä (muun muassa Eurostat-tapauksen yhteydessä) koskevat tutkimukset ovat loppusuoralla. Milloin tutkimuksia käsittelevä kertomus on saatavissa?

Ennen kuin Eurostat-tapaus tuli esille toukokuussa 2003, Planistat-yritys teki Eurostatin kanssa kuuden kuukauden sisällä peräti 20 uutta sopimusta, jotka irtisanottiin sittemmin kesällä 2003. Tutkiiko OLAF myös näitä viimeksi tehtyjä sopimuksia vai koskeeko toimeksianto vain vuosina 1999—2001 tehtyjä sopimuksia?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sisäisen tarkastuksen toimialan tilintarkastuskertomus, joka täydentää vuonna 2003 suoritettua sopimusten tutkintaa, on saatu juuri valmiiksi. Sisäisen tarkastuksen toimialan tilintarkastuskertomukset on tarkoitettu ensisijaisesti tarkastuksen kohteelle eli komissiolle ja sen yksiköille.

Komissio on kuitenkin valmis toimittamaan tilintarkastuskertomuksen parlamentille helpottaakseen sen valvontatehtävää. On joka tapauksessa mahdollista, että talousarvion valvontavaliokunta pyytää komissiolta kyseistä kertomusta. Komissio toimittaa kertomuksen talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle Diemut Theatolle sekä vuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn esittelijälle Juan José Bayonalle ja petosten torjunnasta vastaavalle esittelijälle Herbert Böschille parlamentin ja komission välillä kesäkuussa 2000 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteen III mukaisesti.

OLAF saa piakkoin valmiiksi parlamentin jäsenen mainitseman tutkimuksen, joka koskee petostentorjunnan koordinointiyksikön (UCLAF) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) entisiä virkamiehiä. Heti kun tutkimuksen loppuraportti on valmis, se lähetetään parlamentille asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (1) 9 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti.

Lisäksi OLAF ilmoittaa, että minkäänlaista tutkimusta ei ole käynnissä Eurostatin ja Planistat-yrityksen välisistä sopimuksista, jotka oli tehty puolen vuoden aikana ennen toukokuuta 2003 ja jotka on sittemmin irtisanottu.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/811 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/811

---

(2004/C 84 E/0906)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0573/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Brennerin solan kautta kulkevan tunnelin rakennustöiden aloittaminen

Brennerin solan kautta kulkevan tunnelin rakennustyöt on määrä aloittaa vuonna 2006 vuosikausia kestäneiden neuvottelujen jälkeen. Infrastruktuurihanke on niin mittava, että liikenne joudutaan sen toteuttamisen ajaksi ohjaamaan muualle, ja siitä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia, esimerkiksi meluhaittoja, liikenneväylän läheisyydessä asuville ihmisille niin rakennustöiden aikana kuin niiden jälkeenkin.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen liikenneväylän läheisyydessä asuvien ihmisten suojan rakennustöiden aikana?

Myöntääkö komissio rahoitusta meluhaittojen vähentämiseen?

Aikooko komissio ryhtyä toimiin vähentääkseen rakennustöistä aiheutuvia haittoja?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Brennerin perustunnelin nykyisen aikataulun mukaan pilottitunnelin rakentaminen koko tunnelin geologisen tilanteen selvittämiseksi saatetaan aloittaa vuonna 2006.

Rakennusvaiheen aikana ja sen jälkeen aiheutuvat ympäristövaikutukset selvitetään Italian ja Itävallan lain edellyttämässä yksityiskohtaisessa ympäristövaikutusten arvioinnissa.

Alustavat ympäristötutkimukset ovat paljastaneet joitakin mahdollisesti ristiriitaisia seikkoja. Italian ja Itävallan vastuulliset ympäristöviranomaiset ovat jo vaatineet näiden seikkojen yksityiskohtaista tutkimista.

Toimenpiteet rakennusvaiheen aikana ja sen jälkeen aiheutuvien ympäristöhaittojen minimoimiseksi tai välttämiseksi määritellään ympäristövaikutuksia koskevassa lausunnossa rajan kummallakin puolen. Näistä toimenpiteistä tulee osa tunnelihanketta, joten niihin voidaan mahdollisesti myöntää EU:n taloudellista tukea.

Heinäkuussa 2003 annetussa komission ehdotuksessa ns. eurovinjettidirektiivin muuttamiseksi (1) nimenomaisesti säädetään, että ”meluhaittojen vähentämiseen liittyvät infrastruktuurikustannukset” ovat käyttömaksuja laskettaessa hyväksyttäviä kustannustekijöitä.

Koska komissio ei vastaa hankkeen toteuttamisesta, hankkeen vetäjän eli Brennerin perustunnelia varten perustetun eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän (ja myöhemmin sitä varten perustettavan eurooppa-yhtiön) on pantava toimenpiteet täytäntöön ja kansallisten viranomaisten on valvottava niitä.

---

(1)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/812 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/812

---

(2004/C 84 E/0907)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0575/04

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Anna Diamantopouloun vaalitoiminta

Lehtitietojen mukaan komission jäsen Anna Diamantopoulou aikoo luopua väliaikaisesti komission jäsenyydestä voidakseen kampanjoida Kreikan parlamenttivaaleissa. Komissaarille kuuluu olevan varattu tärkeä rooli sosialistisen Pasok-puolueen vaalityössä. Samojen lehtitietojen mukaan hänelle ei makseta vaalikampanjan aikana Euroopan komission jäsenen työstä palkkaa. Hänen tehtävänsä komission sisällä aiotaan siirtää jollekin toiselle komissaarille.

Onko tavanomaista, että Euroopan komission jäsenet luopuvat väliaikaisesti tehtävistään keskittyäkseen maassaan käytäviin vaaleihin? Onko tästä olemassa ennakkotapauksia ja jos on, mitkä ne ovat?

Katsooko komissio, että tämän tapaiset tilanteet ovat hyväksi sen toiminnalle?

Pitääkö paikkansa, että Anna Diamantopoulou ei nauti komission jäsenen palkkaa Kreikan vaalikampanjan aikana?

Voiko hän kyseisenä aikana käyttää komission jäsenelle kuuluvia etuja (auto kuljettajineen tai muita etuja)?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Komissio on aina ollut sitä mieltä, että kollegion jäsen ei voi hoitaa tehtäviään, jos hän käy vaalikampanjaa ehdokkaana kansallisissa tai eurooppalaisissa vaaleissa. Tämä tarkoittaa sitä, että komission jäsen ei voi osallistua komission työskentelyyn vaalikampanjansa aikana (1).

Tarkoituksena on välttää eturistiriitojen syntyminen sekä toisaalta taata kyseiselle komission jäsenelle mahdollisemman suuri toiminnan- ja sananvapaus kollegiaalisuuden periaatetta noudattaen.

Aiempien tapausten osalta voidaan mainita Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen varapuheenjohtaja Etzel vuonna 1956, Euroopan talousyhteisön komission varapuheenjohtaja Marjolin vuonna 1962, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkean viranomaisen puheenjohtaja Malvestiti vuonna 1963, Euroopan talousyhteisön komission varapuheenjohtaja Caron vuonna 1963, Euroopan yhteisöjen komission jäsen Deniau vuonna 1968, Euroopan yhteisöjen komission jäsen Hellwig vuonna 1969, Euroopan yhteisöjen komission jäsen Spinelli vuonna 1976 sekä Euroopan yhteisöjen komission jäsen 0'Kennedy vuonna 1982. Nämä henkilöt eivät ole osallistuneet toimielimen työhön ollessaan vaaliehdokkaina.

Sen jälkeen, kun komissio oli päättänyt, että Anna Diamantopoulou ei enää voi toimia tehtävissään, komissio ei ole maksanut hänelle palkkaa eikä mitään muitakaan korvauksia.

---

(1)  Ks. kirjallisiin kysymyksiin E-0124/68 (EYVL C 83, 23.8.1968), E-0858/76 (EYVL C 70, 21.3.1977) ja P-2752/94 (EYVL C 88, 10.4.1995) annetut vastaukset.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/813 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/813

---

(2004/C 84 E/0908)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0579/04

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Vasovan laguuni

Jatkona kirjalliseen kysymykseeni E-1307/02 (1), joka koski polttoainesäiliöiden sijoittamista Vasovan laguunin lähelle, ja helpottaakseni komission asiaa koskevia tutkimuksia haluan tuoda komission tietoon seuraavat viimeisimmät tiedot: Vasovan laguuni, joka on osa aluetta nimeltä ”Nestoksen suisto ja Keramotin laguunit”, jota Kreikka on ehdottanut koodinumerolla GR 1150010 yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi direktiivin 92/43/ETY (2) mukaisesti, on, sen sijaan, että se olisi kokonaisuudessaan liitetty Itä-Makedonia-Traakian kansallispuistoon ja suojeltu erottamattomana osana Nestoksen suiston ekosysteemiä, jätetty täysin suojelualueiden ulkopuolelle, vaille edes nimellistä suojelua. Lisäksi alue, joka on osoitettu polttoainesäiliöille, on tällä välin laajentunut kuusinkertaiseksi, eikä kuulu kansallispuiston alaisuuteen, toisin kuin puiston perustamisasiakirjassa vuonna 1996 määrättiin.

Kun otetaan huomioon, että esiin nousee kysymys luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön törkeästä rikkomisesta, voisiko komissio tutkia, minkä kansallisen tai yhteisön lainsäädännön perusteella ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö jättää laguunin ilman ympäristönsuojelua, jonka piiriin sen pitäisi kuulua?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio haluaa kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä saamistaan lisätiedoista.

Komissio on arvoisan jäsenen kirjallisessa kysymyksessä E-1307/02 (3) ilmoittamien seikkojen johdosta aloittanut viran puolesta tapauksen käsittelyn varmistaakseen, onko entisten säiliöiden lisäksi Vasovan laguunin rannalle sijoitettavien öljytuotteiden varastointiin ja jakeluun tarkoitettujen uusien säiliöiden rakentaminen yhteisön ympäristölainsäädännön mukaista. Kyseinen alue muodostaa ekologisesti arvokkaan kosteikkoalueen. Kreikan viranomaiset ovat nimenneet alueen erityissuojelualueeksi (Nestoksen suisto ja Keramotin laguunit, koodinumero GR 115001) luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (4) mukaisesti, ja sitä on ehdotettu yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi (Nestoksen suisto ja Keramotin laguunit — ympäröivä alue ja rannikkoalue, koodinumero GR 1150010) luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (5) nojalla.

Tapauksen tutkinnan perusteella ei kuitenkaan voida todeta, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY (6), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1 l/EY (7), tai vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9 päivänä joulukuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/82/EY (8) olisi rikottu.

Sen sijaan vaikuttaa siltä, että Kreikan viranomaiset eivät ole toteuttaneet alueella tarpeellisia toimenpiteitä elinympäristöjen heikentymisen sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, joita varten alueet on osoitettu. Kreikan viranomaiset eivät myöskään ole huolehtineet siitä, että kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, arvioitaisiin asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin.

Komissio seuraa asian käsittelyä erittäin tarkkaan. Se ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin ja käynnistää tarvittaessa rikkomisesta johtuvan menettelyn sen varmistamiseksi, että Kreikan tasavalta noudattaa direktiivin 79/409/ETY 4 artiklan 1, 2 ja 4 kohdan sekä direktiivin 92/43/ETY 7 artiklan ja 6 artiklan 2 ja 3 kohdan velvoitteita.

---

(1)  EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 119.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  EYVL C 301, 5.12.2002.

(4)  EYVL L 103, 25.4.1979.

(5)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(6)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(7)  EYVL L 73, 14.3.1997.

(8)  EYVL L 10, 14.1.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/814 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/814

---

(2004/C 84 E/0909)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0582/04

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 32:n soveltaminen osuuskuntiin

Onko komissio tietoinen siitä, miten kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 32:n hyväksyminen tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteassa (ARC) vaikuttaisi osuuskuntaliikkeeseen?

Hyväksyykö komissio sen, että se laadittiin ajatellen ainoastaan osakeyhtiöitä ja joka on täysin soveltumaton osuuskuntiin, koska se luokittelee osuuskuntien osakepääoman velaksi?

Voisiko komissio varmistaa, että USA:n tapaan tätä määräystä ei sovellettaisi osuuskuntiin? Muuten sen vaikutus olisi osuuskunta-alalla tuhoisa.

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Ensinnäkin on syytä huomauttaa, että kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 32 koskee ainoastaan sellaisia osuuskuntia, joiden osakkeet on listattu eurooppalaisilla osakemarkkinoilla ja jotka tekevät konsolidoidun tilinpäätöksen. Kyseinen tilinpäätösstandardi koskee siis vain pientä osaa osuuskunnista. Komission saamien tietojen mukaan Yhdysvaltojen tilanne on monimutkaisempi kuin arvoisa parlamentin jäsen antaa ymmärtää. Yhdysvalloissa osakemarkkinoilla listatut yhteisöt eivät voi saada lykkäystä IAS 32:ta vastaavan yhdysvaltalaisen tilinpäätösstandardin FAS 150:n soveltamiseen.

Ongelma, joka aiheutuu osuuskuntien osakepääoman mahdollisesta luokittelemisesta velaksi tilinpäätös-standardin IAS 32 mukaisesti, on komission tiedossa. Kysymyksestä on keskusteltu useaan otteeseen kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan kanssa, ja sitä käsitellään edelleen.

Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta julkaisi tilinpäätösstandardin IAS 32 joulukuussa 2003. Kansainvälisten tilinpäätöskysymysten tulkintakomitea, jossa komissio on tarkkailijana, tutkii parhaillaan osuuskuntien osuuksien erityiskirjausta. Asiassa on jo edistytty kansainvälisen tilinpäätösstandardilauta-kunnan ja Euroopan osuuspankkien järjestön välisen tiiviin vuoropuhelun ansiosta. Vaikuttaa siltä, että kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta ja kansainvälisten tilinpäätöskysymysten tulkintakomitea alkavat ymmärtää paremmin osuuskuntien toimintaa sekä niiden osuuksien ominaispiirteitä.

Keskustelut ovat muun muassa selventäneet sitä, että osuuskunnat voivat olla erityyppisiä, että osuuksia koskevat kysymykset ovat monimutkaisia ja että osuuksien kirjaaminen kirjanpitoon voi riippua kyseisen osuuskunnan säännöissä niille määrätyistä ominaisuuksista. Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan on huomioitava nämä erilaiset tilanteet joko tilinpäätösstandardin IAS 32 tulkinnassa tai kyseisen standardin soveltamista koskevissa ohjeissa.

Kansainvälisten tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean odotetaan ilmoittavan tämänkaltaisesta tulkinnasta tai antavan tämänsuuntaisia ohjeita vielä ennen kesää. Näin komitea selventäisi sitä käsitystä, että osuuskunnan jäsenten osuudet katsotaan pääomaksi, jos niiden korvaaminen edellyttää osuuskunnan hallituksen päätöstä eli jos niiden korvaaminen ei tapahdu automaattisesti tai ehdoitta.

Vaikuttaa siltä, että osuuskunnat, ja erityisesti pankkialalla toimivat osuuskunnat, olisivat tyytyväisiä tämänkaltaiseen ratkaisuun. Komissio seuraa alalla tapahtuvaa kehitystä erittäin tarkasti varmistaakseen, että käynnissä olevien neuvottelujen tulos on kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan antamien suuntaviivojen mukainen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/815 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/815

---

(2004/C 84 E/0910)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0595/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe:   Hevoskilpailujen palkinnot Kreikassa

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, onko sille tehty valituksia tavasta, jolla Kreikan hevosurheiluseura syrjii omistajia, joiden voittajahevoset on kasvatettu Kreikan ulkopuolella ja varsinkin Isossa-Britanniassa ja Irlannissa? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, onko sille tehty valituksia tavasta, jolla Kreikan hevosurheiluseura syrjii omistajia, joiden voittajahevoset on kasvatettu Kreikan ulkopuolella ja varsinkin Isossa-Britanniassa ja Irlannissa?

| 2. | Vahvistaako komissio tiedon, jonka mukaan Kreikan hevosurheilusta vastaavat viranomaiset pidättävät osan palkintosummasta, jos kyseessä oleva hevonen on kasvatettu Kreikan ulkopuolella? Jos asianlaita on näin, katsooko komissio, että tilanteessa on kyse alustavasta näytöstä muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin kohdistuvasta syrjinnästä? |
| --- | --- |

2.

Vahvistaako komissio tiedon, jonka mukaan Kreikan hevosurheilusta vastaavat viranomaiset pidättävät osan palkintosummasta, jos kyseessä oleva hevonen on kasvatettu Kreikan ulkopuolella? Jos asianlaita on näin, katsooko komissio, että tilanteessa on kyse alustavasta näytöstä muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin kohdistuvasta syrjinnästä?

| 3. | Tutkiiko komissio edellä mainittua asiaa? Millaisella aikavälillä se arvelee pääsevänsä lopputulokseen, joka olisi syrjinnän vastaisten perustamissopimuksen määräysten mukainen? Voidaanko Kreikan ulkopuolella kasvatettujen hevosten omistajilta epäreilusti pidätettyjen palkintorahojen korvaamiseksi laatia järjestelyjä? |
| --- | --- |

3.

Tutkiiko komissio edellä mainittua asiaa? Millaisella aikavälillä se arvelee pääsevänsä lopputulokseen, joka olisi syrjinnän vastaisten perustamissopimuksen määräysten mukainen? Voidaanko Kreikan ulkopuolella kasvatettujen hevosten omistajilta epäreilusti pidätettyjen palkintorahojen korvaamiseksi laatia järjestelyjä?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio on saanut kirjeen, jossa kreikkalaisen hevosurheiluseuran väitetään pidättävän palkintorahoja muista jäsenvaltioista lähtöisin olevista, Kreikan ulkopuolella kasvatetuista kilpahevosista. Komissio ei ole saanut tähän mennessä riittävästi tietoja varmistuakseen siitä, että Kreikan kilpailuviranomaiset pidättävät todellakin arvoisan parlamentin jäsenen väitteen mukaisesti osan palkintorahoista silloin, kun hevonen on kasvatettu Kreikan ulkopuolella. Se ei myöskään vielä pysty varmistumaan siitä, onko tällainen käytäntö yhteisön lainsäädännön mukainen varsinkaan siksi, ettei se ole vielä saanut asiaa koskevia säädöksiä. Komissio ei ole saanut nimenomaista selvyyttä siitä, onko kreikkalainen hevosurheiluseura yksityinen elin, tunnustettu yhteisö, joka voi toimia Kreikassa oikeudellisesti itsenäisesti, vai julkinen organisaatio (eli julkisoikeudellinen yhteisö). Näin ollen komissio ei ole vielä päättänyt, käsitelläänkö ongelma kilpailulainsäädännön vai sisämarkkinasääntöjen nojalla.

Jotta komissio voisi tutkia kreikkalaisen hevosurheiluseuran käytäntöjä koskevan ongelman ja tehdä asiasta virallisen kantelun, se on pyytänyt asianomaiselta osapuolelta lisätietoja.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/816 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/816

---

(2004/C 84 E/0911)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0600/04

esittäjä(t): Generoso Andria (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Amatöörijalkapalloilun alalla toimiville johtajille maksettavat korvaukset

Jalkapallo on hyvin suosittu urheilulaji Italiassa, jota varsin monet nuoret harrastavat.

Ammattijalkapalloilijoille maksetut tähtitieteelliset summat ovat aiheuttaneet vakavia ongelmia urheiluseuroille, ja hallituksen on ollut pakko puuttua asiaan antamalla jalkapalloseurojen velkojen porrastamista pitemmälle ajanjaksolle koskevan asetuksen (ns. spalma debiti -asetus).

Edellä mainittua asetusta tarkastellaan parhaillaan perusteellisesti Mario Montin johtamassa kilpailun pääosastossa.

Amatöörijalkapallo on laji, joka antaa nuorille mahdollisuuden elää terveellisesti ulkoilmassa ja kehittää fyysisiä ja henkisiä valmiuksia. Lisäksi osallistuminen on ollut aina maksutonta tai maksetut korvaukset ovat olleet varsin vaatimattomia.

Amatöörijalkapallokerhojen puheenjohtajille aiheutuu myös huomattavia kuluja, eivätkä he saa työstään minkäänlaista korvausta, vaan he työskentelevät pelkästä rakkaudesta urheilulajiin.

Muut jalkapalloilun alalla toimivat johtajat, liigan puheenjohtajasta aina johtokunnan jäseniin asti, saavat tuhansien eurojen korvauksia, jotka ovat verotuksen kannalta kyseenalaisia. Heille maksetaan nimittäin päivärahaa kulujen kattamiseksi, jolloin vältytään Italian jalkapalloliiton toimintaa säätelevän lain 10 artiklan säännösten soveltamiselta, joissa todetaan, että virkailijoiden suorittamista tehtävistä ei makseta korvausta, ja kielletään tehtävien hoito jalkapalloliitossa sellaisilta henkilöiltä, jotka saavat jo korvausta toiminnastaan jalkapalloilun hyväksi.

Katsooko komissio, että tällainen tilanne johtaa vääristymiin tällä varsin herkällä alalla tai loukkaa sääntöjä vakavasti?

Mario Montiti komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

Kysymykseen, vääristääkö se seikka kilpailua, että Italian jalkapalloliigan puheenjohtajalle ja johtokunnan jäsenille — toisin kuin amatöörijalkapallokerhojen puheenjohtajille — maksetaan korvauksia, tai onko se vakavasti Italian jalkapalloliiton (FIGC) toimintaa sääntelevän lain vastainen, komissio vastaa seuraavasti:

| — | Kilpailusääntöjen rikkominen olisi mahdollista ainoastaan yritysten toimintaan tai niiden saamiin valtiontukiin liittyen. Kuvatut olosuhteet eivät näyttäisi liittyvän yrityksiin, eikä niihin siksi sovelleta EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjä. |
| --- | --- |

—

Kilpailusääntöjen rikkominen olisi mahdollista ainoastaan yritysten toimintaan tai niiden saamiin valtiontukiin liittyen. Kuvatut olosuhteet eivät näyttäisi liittyvän yrityksiin, eikä niihin siksi sovelleta EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjä.

| — | Arvoisa parlamentin jäsen toteaa, että maksetut korvaukset ovat verotuksen kannalta kyseenalaisia. Komissio huomauttaa, että jäsenvaltioilla on oikeus antaa omat välittömään verotukseen liittyvät sääntönsä, kunhan ne eivät ole perustamissopimuksen tai asiaa koskevan johdetun oikeuden säännösten vastaisia. Kyseessä olevassa tapauksessa ei näyttäisi olevan kysymys tällaisesta rikkomisesta. |
| --- | --- |

—

Arvoisa parlamentin jäsen toteaa, että maksetut korvaukset ovat verotuksen kannalta kyseenalaisia. Komissio huomauttaa, että jäsenvaltioilla on oikeus antaa omat välittömään verotukseen liittyvät sääntönsä, kunhan ne eivät ole perustamissopimuksen tai asiaa koskevan johdetun oikeuden säännösten vastaisia. Kyseessä olevassa tapauksessa ei näyttäisi olevan kysymys tällaisesta rikkomisesta.

| — | Mahdolliset Italian jalkapalloliiton (FIGC) toimintaa sääntelevän lain rikkomiset eivät kuulu komission toimivaltaan. Komissio muistuttaakin, ettei unionilla ole erityistä toimivaltaa urheilujärjestöjen organisoiman urheilun alalla. Komissio on kuitenkin samaa mieltä vapaaehtoistoiminnan merkittävästä ja myönteisestä osuudesta urheilussa ja on sisällyttänyt sen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden 2004 tavoitteisiin. |
| --- | --- |

—

Mahdolliset Italian jalkapalloliiton (FIGC) toimintaa sääntelevän lain rikkomiset eivät kuulu komission toimivaltaan. Komissio muistuttaakin, ettei unionilla ole erityistä toimivaltaa urheilujärjestöjen organisoiman urheilun alalla. Komissio on kuitenkin samaa mieltä vapaaehtoistoiminnan merkittävästä ja myönteisestä osuudesta urheilussa ja on sisällyttänyt sen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden 2004 tavoitteisiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/817 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/817

---

(2004/C 84 E/0912)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0602/04

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe:   Ebro-joen vesien juoksutusta koskevan suurhankkeen yleisarviointi

Komission jäsen Barnier vahvisti 16. joulukuuta 2003 ympäristöasioiden valiokunnan kokouksessa ja muissa myöhemmissä tilaisuuksissa, että komissio aikoo tehdä yleisarvioinnin Ebro-joen juoksutushank-keesta, koska kyseessä on suurhanke. Aikaisemmin komissio on arvioinut Júcar al Vinalopón juoksutusta koskevan suurhankkeen käyttäen hyväksi Euroopan investointipankin palveluja. EIP:n tutkimusta on kritisoitu sen puolueellisuudesta ja siitä, etteivät kaikki asianomaiset osallistuneet tutkimukseen, koska EIP kuuli ainoastaan juoksutusta kannattavia virkamiehiä ja paikallisia ryhmiä.

Aikooko komissio turvautua EIP:n apuun myös Ebro-joen juoksutuksen arvioinnissa?

Miten komissio aikoo korjata yleisön osallistumisen puutteen Júcar-Vinalopón ja Ebron juoksutusten arvioinnissa?

Aikooko komissio edistää kuulemisia paikan päällä ja uusia teknisiä kokouksia Brysselissä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Ebro-joen juoksuttamista koskevat hankkeet, jotka Espanjan viranomaiset ovat esittäneet osarahoitettaviksi yhteisön rahastoista, ovat komission arvioitavina. Kuten on ilmoitettu, hankkeet arvioidaan yhtenä kokonaishankkeena.

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 26 artiklan 2 kohdan säännösten perusteella ja koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 (2) 13 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteella komissio saattaa tarvittaessa kuulla Euroopan investointipankkia (EIP) hankkeiden arvioimiseksi.

EIP toimii ulkopuolisena konsulttina. Komissio ei ole mukana tässä prosessissa.

Kaiken saatavilla olevan asiaankuuluvan tiedon ja analyysien perusteella komissio tekee oman arviointinsa hankkeesta yllä mainituissa asetuksissa määriteltyjen työtehtävien puitteissa ja yhteistyössä asianomaisten Espanjan viranomaisten kanssa. Komissio saattaa tarvittaessa kutsua koolle ylimääräisiä teknisiä kokouksia.

Komission on tehtävä kaikki rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukea koskevat päätökset asiaan liittyvien yhteisön asetusten mukaisesti ja kaikkia muita sovellettavissa olevia yhteisön politiikkoja ja yhteisön lainsäädäntöä noudattaen.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

(2)  EYVL L 130, 25.5.1994.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/818 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/818

---

(2004/C 84 E/0913)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0608/04

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe:   Muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat komission poliittiset pyrkimykset

Joulukuun 18. päivänä 2003 Euroopan parlamentin edustajien suuri enemmistö hyväksyi muuntogeenisten ja tavanomaisten viljelykasvien samanaikaista esiintymistä koskevan päätöslauselman A5-0465/2003.

Voiko komissio tämän huomioon ottaen ilmoittaa Euroopan parlamentille poliittisista pyrkimyksistään seuraavissa asioissa:

| — | Aikooko komissio säätää muuntogeenisille siemenille teknisesti mitattavissa olevasta ja luotettavasta vähimmäismäärästä direktiivin 2001/18/EY (1) 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ottaa huomioon käytännön soveltuvuutta koskevat tieteelliset arviot (2 kohta)? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio säätää muuntogeenisille siemenille teknisesti mitattavissa olevasta ja luotettavasta vähimmäismäärästä direktiivin 2001/18/EY (1) 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ottaa huomioon käytännön soveltuvuutta koskevat tieteelliset arviot (2 kohta)?

| — | Aikooko komissio viipymättä vahvistaa koko yhteisöä koskevat yhdenmukaiset ja sitovat säännöt, jotka koskevat muuntogeenisten ja tavanomaisten viljelykasvien yhtäaikaista esiintymistä ja pyytää Euroopan parlamenttia mukaan tähän prosessiin yhteispäätösmenettelyn mukaisesti (3 kohta)? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio viipymättä vahvistaa koko yhteisöä koskevat yhdenmukaiset ja sitovat säännöt, jotka koskevat muuntogeenisten ja tavanomaisten viljelykasvien yhtäaikaista esiintymistä ja pyytää Euroopan parlamenttia mukaan tähän prosessiin yhteispäätösmenettelyn mukaisesti (3 kohta)?

| — | Aikooko komissio tehdä ehdotuksen määräyksistä, joilla säännellään hakijan riittävää vakuutusturvaa yhteisön laajuisten korvausten ja vastuiden suhteen osana muuntogeenisten organismien markkinoille tuomista koskevaa lupamenettelyä (8 kohta)? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio tehdä ehdotuksen määräyksistä, joilla säännellään hakijan riittävää vakuutusturvaa yhteisön laajuisten korvausten ja vastuiden suhteen osana muuntogeenisten organismien markkinoille tuomista koskevaa lupamenettelyä (8 kohta)?

| — | Aikooko komissio sitoutua virallisesti siihen, ettei se salli päästettäväksi markkinoille lisää muuntogeenisiä kasveja, ennen kuin samanaikaista esiintymistä koskevista sitovista säännöistä, joita tuetaan vakaasti ”saastuttaja maksaa” -periaatteelle perustuvalla järjestelmällä, on sovittu ja ne on pantu täytäntöön? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio sitoutua virallisesti siihen, ettei se salli päästettäväksi markkinoille lisää muuntogeenisiä kasveja, ennen kuin samanaikaista esiintymistä koskevista sitovista säännöistä, joita tuetaan vakaasti ”saastuttaja maksaa” -periaatteelle perustuvalla järjestelmällä, on sovittu ja ne on pantu täytäntöön?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Direktiivin 2001/18/EY (2) 21 artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuudesta poiketa merkintävaatimuksista tiettyjen raja-arvojen osalta, kun tuotteet sisältävät GMO:ien jäämiä satunnaisesti tai sellaisista teknisistä syistä johtuen, joita ei voida välttää. Komissio valmistelee parhaillaan päätöstä muuntogeenisten siementen merkintää koskevista kyseiseen artiklaan perustuvista raja-arvoista, joita pienempiä muuntogeenisten siementen satunnaisia määriä ei tarvitse merkitä tavanomaisissa siemenerissä. Raja-arvoissa otetaan huomioon kyseisten siemenerien satona korjatuista tuotteista valmistettuihin elintarvikkeisiin ja rehuun nykyisin sovellettava 0,9 prosentin vähimmäismäärä. Lisäksi raja-arvojen on oltava sellaisia, että niitä voidaan soveltaa ja valvoa. Samat raja-arvot hyväksytään sen jälkeen myös siemeniä koskevaan lainsäädäntöön hallintomenettelyn kautta.

Komissio katsoo, että sen rooli viljelykasvien rinnakkaiselon mahdollistavien toimenpiteiden yhteydessä rajoittuu ohjaukseen, eikä sen aikomuksena ole vahvistaa koko yhteisöä koskevia yhdenmukaisia ja sitovia sääntöjä rinnakkaiselosta. Tämä johtuu siitä, että rinnakkaiselon mahdollistavien toimenpiteiden suhteellisuus, tehokkuus ja kustannustehokkuus riippuvat yleensä kansallisista ja alueellisista (tai jopa paikallisista) ympäristö-, pinnanmuodostus- ja ilmasto-olosuhteista sekä viljelykäytännöistä, jotka vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioiden välillä ja jäsenvaltioiden sisällä. Komissio katsoo tästä syystä, että toissijaisuus on sopivin tapa lähestyä rinnakkaiselon mahdollistavien toimenpiteiden laatimista ja täytäntöönpanoa. Direktiivin 2001/18/EY uudessa 26 a artiklassa säädetään oikeusperustasta tällaisia toimenpiteitä varten. On syytä panna merkille, että sellaista toimenpidettä koskevasta ehdotuksesta, joka saattaa aiheuttaa teknisistä syistä johtuvan kaupan esteen tai joka on ristiriidassa täydellistä yhdenmukaistamista koskevan menetelmän kanssa, on ilmoitettava komissiolle direktiivin 98/34/EY (3) mukaisesti.

Siviilioikeudellista vastuuta koskevat säännöt riippuvat siitä yleisestä lähestymistavasta, jota jäsenvaltiot soveltavat rinnakkaiseloon, joten asiaa olisi käsiteltävä rinnakkaiselon mahdollistavien toimenpiteiden laatimisen yhteydessä. Komissio on tästä syystä päättänyt soveltaa toissijaisuusperiaatetta myös rinnakkaiseloon liittyviin vastuuvelvollisuussääntöihin. Komission näkemys on aina ollut se, että siviilioikeudellista vastuuta voidaan parhaiten käsitellä kansallisella tasolla, ja se on pyytänyt jäsenvaltioita arvioimaan, soveltuuko nykyinen vastuuvelvollisuuslainsäädäntö käytettäväksi rinnakkaiseloa koskevissa tapauksissa. Komissio tarkastelee asiaa uudelleen vuonna 2005 laatiessaan rinnakkaiseloa koskevaa kertomusta, jossa tarkastellaan myös eri jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä.

Komissiolla on EY:n perustamissopimuksen vartijana velvollisuus huolehtia siitä, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan kaikilta osin kaikkialla yhteisön alueella. Direktiivissä 2001/18/EY ja äskettäin annetussa asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (4) vahvistetaan muuntogeenisten organismien lupamenettelyä koskevat säännöt, ja komissio aikoo varmistaa, että tätä lainsäädäntöä noudatetaan kaikilta osin.

---

(1)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta — Komission julistus (EYVL L 106, 17.4.2001).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EYVL L 204, 21.7.1998).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1829/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista (EUVL L 268, 18.10.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/819 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/819

---

(2004/C 84 E/0914)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/04

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Terrorismi: turvamiesten käyttöä tietyillä lennoilla koskevan yhteisön direktiivin laatiminen

| — | Kansainvälisen terrorismin kehittyminen on tehnyt välttämättömäksi asettaa tietyille lennoille turvamiehiä, jotka ovat erikoistuneet terroristien hyökkäysten ja lentokonekaappausten ehkäisemiseen ja niihin vastaamiseen. |
| --- | --- |

—

Kansainvälisen terrorismin kehittyminen on tehnyt välttämättömäksi asettaa tietyille lennoille turvamiehiä, jotka ovat erikoistuneet terroristien hyökkäysten ja lentokonekaappausten ehkäisemiseen ja niihin vastaamiseen.

| — | On toivottavaa, että nämä turvamiehet (”air marshal”) saavat sellaista koulutusta, jonka perusteella he pystyvät toimimaan aseistamattomina. |
| --- | --- |

—

On toivottavaa, että nämä turvamiehet (”air marshal”) saavat sellaista koulutusta, jonka perusteella he pystyvät toimimaan aseistamattomina.

| — | Lisäksi he voisivat toimimia maassa yhteistyössä poliisin kanssa. |
| --- | --- |

—

Lisäksi he voisivat toimimia maassa yhteistyössä poliisin kanssa.

| — | Yhdysvallat vaativat, että lentoyhtiöt hyväksyvät turvamiesten mukanaolon Atlantin ylittävillä lennoilla. |
| --- | --- |

—

Yhdysvallat vaativat, että lentoyhtiöt hyväksyvät turvamiesten mukanaolon Atlantin ylittävillä lennoilla.

| — | Milanossa on aloitettu edellä mainittujen turvamiesten koulutus ja 1. maaliskuuta alkaen on tarkoitus järjestää harjoitukset kaupungin lähettyvillä sijaitsevalla lentokentällä. |
| --- | --- |

—

Milanossa on aloitettu edellä mainittujen turvamiesten koulutus ja 1. maaliskuuta alkaen on tarkoitus järjestää harjoitukset kaupungin lähettyvillä sijaitsevalla lentokentällä.

Aikooko komissio laatia yhteisön direktiivin, jossa säädetään edellä mainituista kysymyksistä ja etenkin turvamiesten käytöstä Atlantin ylittävillä lennoilla?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Yhdysvaltojen viranomaiset, jotka olivat saaneet tietoja mahdollisista terroriuhista, pyysivät joulukuun lopulla vuonna 2003 sekä hiljattain helmikuussa 2004 useita eurooppalaisia lentoyhtiöitä vahvistamaan turvatoimiaan tietyillä epäilyttäviksi katsomillaan lennoilla. Eräät maat hyväksyivät sen, että näille lennoille lähti mukaan poliiseja. Toiset maat päättivät sen sijaan mieluummin peruuttaa lentonsa.

Tällä hetkellä ainoastaan kahdessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa toteutetaan ohjelmaa, jossa lennoilla on mukana turvamiehiä. Nämä valtiot ovat Saksa ja Itävalta, joissa tämäntyyppisiä ohjelmia on toteutettu jo vuosia. Viimeaikaisten tapahtumien aiheuttaman kiristyneen ilmapiirin vuoksi muutkin jäsenvaltiot, tulevat jäsenvaltiot mukaan luettuina, harkitsevat poliisien sijoittamista epäilyttävinä pidetyille lennoille tai ovat jo päättäneet siitä. Kolmannen ryhmän muodostavat jäsenvaltiot, jotka ovat vastahakoisia toteuttamaan tämäntyyppisiä järjestelyjä. Ne vetoavat vaaratekijöihin, joita aseiden lentokoneeseen tuontiin liittyy, ja/tai siihen, että lentoasemalla ennen lentokoneeseen nousua tehdyt tarkastukset ovat huomattavasti tehokkaampia.

Komissio on ottanut huomioon jäsenvaltioiden erilaiset näkemykset. Se haluaa kuitenkin liittää lennoilla mukana olevat turvamiehet laajempiin turvatoimenpiteisiin, joita voidaan toteuttaa tietyillä lennoilla, mikäli niitä koskevia terroriuhkia tulee julki. Komissio pitää suotavana, että sekä sisäisestä turvallisuudesta että siviili-ilmailusta vastaavat kansalliset viranomaiset harkitsisivat yhdessä näitä kysymyksiä. Tämän vuoksi oikeus- ja sisäasioista vastaava komission jäsen esitti 19. helmikuuta 2004 kokoontuneen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston yhteydessä, että muun muassa neuvosto käsittelisi lentoturvallisuutta koskevia kysymyksiä kokonaisvaltaisesti yhteisen lähestymistavan määrittelemiseksi.

Kysymysten käsittely aloitettiinkin Itävallan 1. ja 2. maaliskuuta 2004 järjestämässä seminaarissa, jossa käsiteltiin lennoilla mukana olevia turvamiehiä koskevaa järjestelmää.

Neuvoston puheenjohtaja on komission ja jäsenvaltioiden siviili-ilmailuhallitusten pääjohtajien toteuttamien toimien perusteella lähettänyt yhteisön ja sen jäsenvaltioiden nimissä kirjeen Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle (ICAO) ja pyytänyt sitä osallistumaan yhteistyöhön sekä neuvomaan siihen kuuluvia jäsenvaltioita asiaan liittyvissä kysymyksissä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/820 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/820

---

(2004/C 84 E/0915)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0615/04

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Todistusten asema alkuperäsääntöjen yhteydessä

| 1. | Komissio ilmoitti vastauksessaan 8. toukokuuta 2003 päivättyyn kysymykseeni (E-1590/03 (1)), että se ”ei ole tietoinen, että yrityksille olisi aiheutunut ongelmia alkuperätodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenmaiden viranomaisten tekemistä virheistä ...”.
  Onko komissio tietoinen asiasta van der Rijken/Hoogerwerff? (vetoomus REM 04/2002)? |
| --- | --- |

1.

Komissio ilmoitti vastauksessaan 8. toukokuuta 2003 päivättyyn kysymykseeni (E-1590/03 (1)), että se ”ei ole tietoinen, että yrityksille olisi aiheutunut ongelmia alkuperätodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenmaiden viranomaisten tekemistä virheistä ...”.

Onko komissio tietoinen asiasta van der Rijken/Hoogerwerff? (vetoomus REM 04/2002)?

| 2. | Katsooko komissio, että on oikeudenmukaista ja kohtuullista sekä hyvän hallintotavan periaatteiden mukaista, että van der Rijkenin kaltainen yrittäjä, joka luottaa jäsenvaltion myöntämään lainvoimaiseen alkuperätodistukseen, joutuu toisessa jäsenvaltiossa kärsimään sanktioista alkuperäisen todistuksen antaneen jäsenvaltion tekemien virheiden vuoksi? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että on oikeudenmukaista ja kohtuullista sekä hyvän hallintotavan periaatteiden mukaista, että van der Rijkenin kaltainen yrittäjä, joka luottaa jäsenvaltion myöntämään lainvoimaiseen alkuperätodistukseen, joutuu toisessa jäsenvaltiossa kärsimään sanktioista alkuperäisen todistuksen antaneen jäsenvaltion tekemien virheiden vuoksi?

| 3. | Onko komissio valmis käsittelemään asiaa uudelleen, kun otetaan huomioon, että van der Rijken toimi asiassa vilpittömästi ja että asia on ollut vireillä jo pitkään? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio valmis käsittelemään asiaa uudelleen, kun otetaan huomioon, että van der Rijken toimi asiassa vilpittömästi ja että asia on ollut vireillä jo pitkään?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

| 1. | Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on antanut asiaa REM 04/2002 koskevan päätöksen 23. joulukuuta 2002. Se on näin ollen täysin perillä asiasta. |
| --- | --- |

1.

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on antanut asiaa REM 04/2002 koskevan päätöksen 23. joulukuuta 2002. Se on näin ollen täysin perillä asiasta.

| 2. | Polkumyyntitulleja sovellettaessa yhtenä perusteena käytetään tuotteen alkuperää, joka on määriteltävä yhteisössä voimassa olevien, muun kuin etuuskohtelun piiriin kuuluvien alkuperäsääntöjen mukaisesti. On kuitenkin erotettava alkuperä etuuskohteluun oikeuttavasta alkuperästä. Etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän perusteella tietyille kolmansista maista tuotaville tuotteille myönnetään tullietuuskohtelu.
  Mikäli tuotteeseen sovelletaan polkumyyntitullia, maahantuojan on itse ilmoitettava tuotteen alkuperä, joka on merkittävä tuotteiden maahantuonnin yhteydessä esitettävän hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 16 kohtaan. Tullikoodeksissa ei suoraan määrätä alkuperätodistusten käytöstä. Näin ollen tuonti-ilmoituksen tueksi esitettyihin alkuperätodistuksiin ei voida vedota. Tuotteen alkuperää koskeva todistustaakka kuuluu maahantuojalle, jonka on ilmoitettava tuotteen alkuperä hallinnollisessa yhtenäisasiakirjassa.
  Tuontijäsenvaltion tulliviranomaisilla, jotka ovat vastuussa asianomaisen esittämän tuonti-ilmoituksen tutkimisesta, on yhteisön tullikoodeksin 68 artiklan (2) mukaisesti oikeus suorittaa tarpeellisiksi katsomansa tarkistustoimet. Tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan tullivelkoja ei kirjata tileihin jälkikäteen, mikäli velan maksamisesta vastuussa ollut henkilö on toiminut vilpittömässä mielessä tai mikäli toimivaltaiset viranomaiset ovat erehtyneet.
  Van der Rijkenin tapauksessa Alankomaiden tulliviranomaisille esitetyt todistukset oli saatu Suomesta, Espoon kauppakamarilta, jota ei voida katsoa edellä mainitussa tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi toimivaltaiseksi tulliviranomaiseksi, koska se ei ole toimittanut sellaisia oikeudellisesti sitovia asiakirjoja, jotka voitaisiin ottaa huomioon kyseisen tullivelan kantamisessa.
  Toimivaltaiset viranomaiset voivat tullikoodeksin 78 artiklan mukaan suorittaa tarkastuksia myös jälkikäteen tuonti-ilmoituksen hyväksymisestä huolimatta. Alankomaiden tulliviranomaisten ei voida katsoa toimineen virheellisesti tullikoodeksin 220 artiklan 2 kappaleen b alakohdassa tarkoittamassa mielessä vain siksi, että he hyväksyivät tuonti-ilmoituksen. Päinvastoin, Alankomaiden tulli, jolla oli epäilyksiä tuotteiden alkuperästä, toimi täysin normaalisti suorittaessaan tarkempia tarkastuksia tuotteiden alkuperästä. Näiden tarkastusten tulokset vahvistivat, että tuotteet olivat kiinalaista alkuperää. |
| --- | --- |

2.

Polkumyyntitulleja sovellettaessa yhtenä perusteena käytetään tuotteen alkuperää, joka on määriteltävä yhteisössä voimassa olevien, muun kuin etuuskohtelun piiriin kuuluvien alkuperäsääntöjen mukaisesti. On kuitenkin erotettava alkuperä etuuskohteluun oikeuttavasta alkuperästä. Etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän perusteella tietyille kolmansista maista tuotaville tuotteille myönnetään tullietuuskohtelu.

Mikäli tuotteeseen sovelletaan polkumyyntitullia, maahantuojan on itse ilmoitettava tuotteen alkuperä, joka on merkittävä tuotteiden maahantuonnin yhteydessä esitettävän hallinnollisen yhtenäisasiakirjan 16 kohtaan. Tullikoodeksissa ei suoraan määrätä alkuperätodistusten käytöstä. Näin ollen tuonti-ilmoituksen tueksi esitettyihin alkuperätodistuksiin ei voida vedota. Tuotteen alkuperää koskeva todistustaakka kuuluu maahantuojalle, jonka on ilmoitettava tuotteen alkuperä hallinnollisessa yhtenäisasiakirjassa.

Tuontijäsenvaltion tulliviranomaisilla, jotka ovat vastuussa asianomaisen esittämän tuonti-ilmoituksen tutkimisesta, on yhteisön tullikoodeksin 68 artiklan (2) mukaisesti oikeus suorittaa tarpeellisiksi katsomansa tarkistustoimet. Tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan tullivelkoja ei kirjata tileihin jälkikäteen, mikäli velan maksamisesta vastuussa ollut henkilö on toiminut vilpittömässä mielessä tai mikäli toimivaltaiset viranomaiset ovat erehtyneet.

Van der Rijkenin tapauksessa Alankomaiden tulliviranomaisille esitetyt todistukset oli saatu Suomesta, Espoon kauppakamarilta, jota ei voida katsoa edellä mainitussa tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi toimivaltaiseksi tulliviranomaiseksi, koska se ei ole toimittanut sellaisia oikeudellisesti sitovia asiakirjoja, jotka voitaisiin ottaa huomioon kyseisen tullivelan kantamisessa.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat tullikoodeksin 78 artiklan mukaan suorittaa tarkastuksia myös jälkikäteen tuonti-ilmoituksen hyväksymisestä huolimatta. Alankomaiden tulliviranomaisten ei voida katsoa toimineen virheellisesti tullikoodeksin 220 artiklan 2 kappaleen b alakohdassa tarkoittamassa mielessä vain siksi, että he hyväksyivät tuonti-ilmoituksen. Päinvastoin, Alankomaiden tulli, jolla oli epäilyksiä tuotteiden alkuperästä, toimi täysin normaalisti suorittaessaan tarkempia tarkastuksia tuotteiden alkuperästä. Näiden tarkastusten tulokset vahvistivat, että tuotteet olivat kiinalaista alkuperää.

| 3. | Komissio ei näin ollen voi tutkia asiaa uudelleen, sillä kuten jo edellä todettiin, van der Rijken ei voinut vedota esittämiinsä alkuperätodistuksiin, koska niiden esittäminen ei nykyisten määräysten mukaan ole pakollista ja koska alkuperää koskeva todistustaakka kuului yksinomaan hänelle itselleen. |
| --- | --- |

3.

Komissio ei näin ollen voi tutkia asiaa uudelleen, sillä kuten jo edellä todettiin, van der Rijken ei voinut vedota esittämiinsä alkuperätodistuksiin, koska niiden esittäminen ei nykyisten määräysten mukaan ole pakollista ja koska alkuperää koskeva todistustaakka kuului yksinomaan hänelle itselleen.

---

(1)  EUVL C 111 E, 15.1.2004, s. 201.

(2)  Yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, EYVL L 302, 19.10.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/822 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/822

---

(2004/C 84 E/0916)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0618/04

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Alankomaiden parlamentin päätös tuhansien siirtolaisten karkottamisesta

Alankomaiden parlamentti hyväksyi 17. helmikuuta 2004 Alankomaiden hallituksen lakiesityksen, joka koskee noin 26 000 siirtolaisen ja pakolaisen karkottamista. Nämä henkilöt ovat asuneet maassa vuosia, ja heidän joukossaan on runsaasti Alankomaissa syntyneitä nuoria ihmisiä. Lakiesityksessä edellytetään myös turvapaikan myöntämistä koskevia uusia tiukempia ehtoja Alankomaiden hallituksen viime vuosina noudattaman ankaran siirtolaispolitiikan mukaisesti. Suurin osa alankomaalaisista samoin kuin kymmenet kansalaisjärjestöt ovat asettuneet vastustamaan tätä epäinhimillistä ja rasistista päätöstä. Myös YK:n pakolaisvaltuutettu on ilmaissut vastalauseensa, koska monilla Alankomaiden siirtolaisista on vakavia ongelmia, eikä heillä ole mahdollisuutta palata turvallisesti alkuperämaihinsa.

Kysyn komissiolta, ovatko nämä siirtolaisten Alankomaista karkottamista koskevat toimet vuoden 1951 Geneven sopimuksen mukaisia ja sopusoinnussa integroidun eurooppalaisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan laatimista koskevien Tampereen sitoumusten kanssa, sekä noudatetaanko niissä avoimuutta ja perustuvatko ne eurooppalaisiin inhimillisiin arvoihin ja ihmisarvon kunnioittamiseen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Alankomaiden parlamentin 17. helmikuuta 2004 vahvistamaa lakiesitystä ei toimitettu komissiolle.

Komission saamien tietojen mukaan kyseiset kansalliset toimenpiteet koskevat ainoastaan kielteisen päätöksen saaneita turvapaikanhakijoita. Alankomaiden ulkomaalaislaissa säädetään, että kielteiset päätökset voidaan viedä tuomioistuinten tarkastettaviksi. Tuomioistuimilla on toimivalta päättää tapauskohtaisesti, onko maasta poistaminen kansainvälisessä lainsäädännössä asetettujen velvoitteiden ja varsinkin pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan mukainen.

Komissio haluaa korostaa, että kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden palauttaminen saattaa olla looginen seuraus hakijan kannalta kielteiseen tulokseen päätyneestä turvapaikkamenettelystä, kun menettely on ollut oikeudenmukainen ja kun sen osana on voitu tutkia kaikki kansainvälisen suojelun tarpeet. Lopullinen kielteinen päätös merkitsee, ettei asianomaisen henkilön ole katsottu tarvitsevan kansainvälistä suojelua. Jos lailliseen oleskeluun ei ole mitään muita perusteita, henkilö voidaan palauttaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/822 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/822

---

(2004/C 84 E/0917)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0621/04

esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle

(24. helmikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan laajuisen liikenneverkon tarkistaminen

Parhaillaan harkitaan EU:n Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman (TENT-T-ohjelma) tarkistamista. Tässä yhteydessä otetaan käyttöön ”merten valtateitä” koskeva uusi käsite. Tätä voidaan toki periaatteessa tukea, mutta konkreettinen toteuttaminen voi johtaa kilpailun vääristymiseen.

Edellä mainitun perusteella tiedustelen seuraavaa:

| — | Voidaanko TEN-T-ohjelman piiriin kuuluvat alukset katsoa infrastruktuureiksi, jolloin laivojen rakentaminen ja niiden hankkiminen voitaisiin rahoittaa TEN-T-määrärahoista? |
| --- | --- |

—

Voidaanko TEN-T-ohjelman piiriin kuuluvat alukset katsoa infrastruktuureiksi, jolloin laivojen rakentaminen ja niiden hankkiminen voitaisiin rahoittaa TEN-T-määrärahoista?

| — | Myönnetäänkö ns. merten valtatietä koskeviin hankkeisiin tukea aina tarjouskilpailun perusteella yksittäisessä jäsenvaltiossa? |
| --- | --- |

—

Myönnetäänkö ns. merten valtatietä koskeviin hankkeisiin tukea aina tarjouskilpailun perusteella yksittäisessä jäsenvaltiossa?

| — | Otetaanko satamien satama-, ahtaus- ja luotsimaksuja koskevat alennukset uusia reittejä avattaessa huomioon valtiontukea koskevien enimmäismäärien puitteissa tällaisten uusien reittien avaamiseksi? |
| --- | --- |

—

Otetaanko satamien satama-, ahtaus- ja luotsimaksuja koskevat alennukset uusia reittejä avattaessa huomioon valtiontukea koskevien enimmäismäärien puitteissa tällaisten uusien reittien avaamiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komission 1. lokakuuta 2003 antamassa ehdotuksessa Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen tarkistamisesta (1) esitellään muiden ensisijaisten hankkeiden ohella ”merten moottoriteiden” käsite. Kyseinen käsite esiteltiin jo komission vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (2). Komission mielestä merten moottoriteiden käsitettä on sovellettava niin, että sitä voi käyttää monilla eri aloilla. Menestykselliseen täytäntöönpanoon riittää joskus, että komissio tukee merten moottoritiet -hankkeisiin liittyvien infrastruktuurien rakentamista, kun taas toisinaan on tarpeen antaa pelkkää infrastruktuuritukea laajempia taloudellisia kannustimia. Tämän vuoksi komissio on ehdottanut, että EU voisi osallistua merten moottoriteiden toimintaa harjoittaville laivayhtiöille myönnettävän käynnistystuen rahoitukseen. Käynnistystukea myönnetään kahden vuoden ajaksi, ja se perustuu tiukkaan tarjouskilpailuun. Tämänkaltainen tuki olisi yhdenmukaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä 17. tammikuuta 2004 julkaistujen meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (3) kanssa. Suuntaviivoissa sallitaan käynnistystuen maksaminen enintään kolmen vuoden ajan.

Ehdotusta käsitellään parhaillaan neuvostossa ja parlamentissa.

---

(1)  KOM(2003) 564 lopullinen.

(2)  KOM(2001) 370 lopullinen.

(3)  EUVL C 13, 17.1.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/823 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/823

---

(2004/C 84 E/0918)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0623/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön ulkopuolisten maiden lentoyhtiöiden reitit

Iso-Britannia julkaisi Egyptin Sharm el Sheikissä äskettäin tapahtuneen paljon kuolonuhreja vaatineen Flash Airlines -yhtiön lentokoneen onnettomuuden jälkeen luettelon sellaisista yhteisön ulkopuolisten maiden lentoyhtiöistä, jotka eivät saa lentää sen ilmatilan kautta, sillä ne eivät noudata Kansainvälisen ilmailuliiton kansainvälisiä turvallisuusmääräyksiä. Tälle mustalle listalle joutui muun muassa Albanian Airlines, joka lentää kolmesta neljään kertaa viikossa Ateenan ja Tiranan välillä.

| 1. | Minkä vuoksi Iso-Britannia on ottanut Albanian Airlinesin mustalle listalle, sillä sen jäsenvaltion viranomainen, jonne tämä yhtiö lentää, on tutkinut yhtiön luotettavuuden? Mihin tulokseen tässä tutkimuksessa päädyttiin? Ovatko toimivaltaiset viranomaiset toteuttaneet Chicagon yleissopimuksen säännöksien mukaisen lentoreitin tarkastuksen? |
| --- | --- |

1.

Minkä vuoksi Iso-Britannia on ottanut Albanian Airlinesin mustalle listalle, sillä sen jäsenvaltion viranomainen, jonne tämä yhtiö lentää, on tutkinut yhtiön luotettavuuden? Mihin tulokseen tässä tutkimuksessa päädyttiin? Ovatko toimivaltaiset viranomaiset toteuttaneet Chicagon yleissopimuksen säännöksien mukaisen lentoreitin tarkastuksen?

| 2. | Sisältyvätkö nämä tarkastukset Euroopan parlamentin ja neuvoston hiljattain hyväksymään yhteisön lentoasemia käyttävien kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuutta koskevaan direktiiviin? |
| --- | --- |

2.

Sisältyvätkö nämä tarkastukset Euroopan parlamentin ja neuvoston hiljattain hyväksymään yhteisön lentoasemia käyttävien kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuutta koskevaan direktiiviin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Tällä hetkellä ei ole olemassa määräyksiä, jotka velvoittaisivat jäsenvaltiot toimittamaan komissiolle arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Näin ollen komissiolla ei ole käytettävissään näitä tietoja, ja se kehottaakin arvoisaa jäsentä kääntymään asiassa suoraan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten puoleen. Kuten arvoisa jäsen sen sijaan voi todeta, jäljempänä mainitun direktiivin ansiosta komissiolla on tulevaisuudessa mahdollisuus saada tämänkaltaisia tietoja käyttöönsä.

Yhteisön lentoasemia käyttävien kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuudesta annettavassa parlamentin ja neuvoston direktiivissä (1), joka hyväksytään huhtikuussa 2004, määrätään, että kansalliset viranomaiset valvovat sitä, että yhteisön lentoasemia käyttävät yhteisön ulkopuolisten maiden ilma-alukset noudattavat kansainvälisiä turvallisuusnormeja. Direktiivissä määrätään myös asiaa koskevien tietojen vaihdosta sekä jäsenvaltioiden välillä että jäsenvaltioiden ja komission kesken, mahdollisuudesta asettaa lentokieltoon sellaiset ilma-alukset, joita pidetään vaarallisina, sekä pysyvästä komiteamenettelystä, jonka ansiosta yhden jäsenvaltion päätös kieltää kyseisen jäsenvaltion ilmatilassa tapahtuvat lennot, voidaan ulottaa koskemaan koko yhteisöä.

---

(1)  Direktiiviä ei vielä ole julkaistu.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/824 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/824

---

(2004/C 84 E/0919)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0629/04

esittäjä(t): Willi Piecyk (PSE), Gerhard Schmid (PSE) ja Johannes Swoboda (PSE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan laajuiset liikenneverkot ja Tonavan uoman leventäminen

Euroopan komissio ehdottaa Tonavan uoman leventämistä ensisijaiseksi hankkeeksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen uudistamisen yhteydessä. Vielä ei kuitenkaan ole selvillä, kuinka paljon joen leveyttä tai syvyyttä olisi komission mukaan lisättävä.

Aiheesta parhaillaan käytävässä keskustelussa ja eri asiakirjoissa viitataan usein niin kutsutun ”Van Miert” -ryhmän suosituksiin, joiden mukaan Tonavassa on monia pullonkauloja, joiden kohdalla rahtialusten kulkusyvyyttä (”draught”) olisi lisättävä 2,5 metriin.

Asiakirjoissa ei kuitenkaan selkeästi mainita eikä vaadita 2,5 metrin kulkusyvyyttä. Tämän vuoksi yksittäiset valtiot voivat tulkita asiakirjoja kukin omalla tavallaan eikä hankkeen kaavaillusta laajuudesta ole selvyyttä.

Kysymyksellä on keskeinen merkitys ympäristön ja taloudellisten näkökohtien kannalta, sillä mitä syvemmälle jokea kaivetaan, sitä suuremmiksi hankkeen vaikutukset joen ekosysteemiin ja siitä aiheutuvat kustannukset kohoavat.

| 1. | Määräytyykö Tonavan levennyshankkeeseen mahdollisesti myönnettävän yhteisrahoituksen suuruus tiettyjen syvyysarvojen perusteella? |
| --- | --- |

1.

Määräytyykö Tonavan levennyshankkeeseen mahdollisesti myönnettävän yhteisrahoituksen suuruus tiettyjen syvyysarvojen perusteella?

| 2. | Mitkä nämä syvyysarvot siinä tapauksessa ovat? |
| --- | --- |

2.

Mitkä nämä syvyysarvot siinä tapauksessa ovat?

| 3. | Onko komissio muussa tapauksessa sitä mieltä, että pullonkauloiksi määriteltyjen reittien yleinen parantaminen on riittävä peruste hakea ja saada rahoitusta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista ohjelmista? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio muussa tapauksessa sitä mieltä, että pullonkauloiksi määriteltyjen reittien yleinen parantaminen on riittävä peruste hakea ja saada rahoitusta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista ohjelmista?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Liikenneväylä Rein-Maas-Main-Tonava on keskeinen rahtiliikenteen reitti, joka yhdistää Pohjanmeren ja Mustanmeren. Liikennöinti on monilla tämän vesiväylän osuuksilla ongelmallista, koska kulkusyvyys on joinakin aikoina vuodesta alle 2,8 metriä. Van Miertin ryhmä suositteli vähimmäiskulkusyvyydeksi 2,5 metriä koko vesiväylällä, jotta sitä voisivat käyttää jopa 3 000 tonnia painavat alukset.

Komissio ehdotti 1. lokakuuta 2003 tekemässään päätöksessä (1) tätä kuljetusreittiä yhdeksi ensisijaiseksi hankkeeksi ja määritteli joukon pullonkauloja, jotka on poistettava, jotta tätä liikennemuotoa voitaisiin parhaiten käyttää laajentuneen EU:n edun mukaisella tavalla.

Komissio ei tehnyt ehdotusta teknisistä standardeista tähän hankkeeseen liittyvän liikennöitävyyden parantamiseksi, koska jäsenvaltioiden on hankkeiden suunnitteluvaiheessa tehtävä joukko oikeudellisia, teknisiä ja ympäristöä koskevia tutkimuksia ennen mahdollisten edellytysten määrittelyä.

---

(1)  KOM(2003) 564 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/825 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/825

---

(2004/C 84 E/0920)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0630/04

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin julkinen kehitysapu: jäsenvaltioiden määrärahat, toimet Balkanilla sekä ehtojen ja yhteisön säännösten soveltaminen

Euroopan unionin myöntämän kehitysavun määrä laski vuoden 1990 0,45 prosentista vuoden 2001 0,33 prosenttiin. Tämä määrä on huomattavasti alle YK:n ja Göteborgin Eurooppa-neuvoston asettaman poliittisen tavoitteen, joka on 0,7 prosenttia BKT:sta. Tästä syystä EU on määrittänyt sitovana tavoitteena ja osana yhteisön säännöstöä uusille jäsenvaltioille julkisen kehitysavun määräksi 0,39 prosenttia BKT:sta vuoteen 2006 mennessä, joka on välitavoite pyrittäessä 0,7 prosenttiin BKT:sta.

Koska monissa jäsenvaltioissa julkisen kehitysavun myöntäminen on viivästynyt, kuten Kreikan viisivuotisen kehitysyhteistyö- ja apuohjelman (2002—2006) tapauksessa, kysyn komissiolta seuraavaa:

| 1. | Mikä on EU:n julkisen kehitysavun prosenttiosuus jäsenvaltioittain (eriteltyinä) vuosina 2002 ja 2003, ja kuinka paljon se on miljoonina euroina kyseisissä jäsenvaltioissa? |
| --- | --- |

1.

Mikä on EU:n julkisen kehitysavun prosenttiosuus jäsenvaltioittain (eriteltyinä) vuosina 2002 ja 2003, ja kuinka paljon se on miljoonina euroina kyseisissä jäsenvaltioissa?

| 2. | Minkä vuoksi Kreikan viisivuotinen kehitysyhteistyö- ja apuohjelma (2002—2006) on viivästynyt Balkanin, Mustanmeren ja muiden alueiden osalta? Minkä verran varoja (maksusitoumusmäärahoja) on otettu käyttöön, ja kuinka suuri prosenttiosuus se on Kreikan julkisesta kehitysavusta vuosina 2002 ja 2003? |
| --- | --- |

2.

Minkä vuoksi Kreikan viisivuotinen kehitysyhteistyö- ja apuohjelma (2002—2006) on viivästynyt Balkanin, Mustanmeren ja muiden alueiden osalta? Minkä verran varoja (maksusitoumusmäärahoja) on otettu käyttöön, ja kuinka suuri prosenttiosuus se on Kreikan julkisesta kehitysavusta vuosina 2002 ja 2003?

| 3. | Onko Balkanin alueelle myönnettävä EU:n jäsenvaltioiden julkinen kehitysapu sidoksissa Euroopan jälleenrakennusviraston toimiin (1), CARDS-ohjelman täytäntöönpanoon (2) ja Kaakkois-Euroopan vakaussopimukseen? Miten EU osallistuu Kreikan julkisen kehitysavun täytäntöönpanoon Balkanilla infrastruktuuria ja hankkeita (verkostot, moottoritiet jne.) koskevien suunnitelmien pohjalta? |
| --- | --- |

3.

Onko Balkanin alueelle myönnettävä EU:n jäsenvaltioiden julkinen kehitysapu sidoksissa Euroopan jälleenrakennusviraston toimiin (1), CARDS-ohjelman täytäntöönpanoon (2) ja Kaakkois-Euroopan vakaussopimukseen? Miten EU osallistuu Kreikan julkisen kehitysavun täytäntöönpanoon Balkanilla infrastruktuuria ja hankkeita (verkostot, moottoritiet jne.) koskevien suunnitelmien pohjalta?

| 4. | Onko tuen ehtona ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ja noudattavatko ne yksiköt ja tahot (esimerkiksi julkisia sopimuksia koskevia) yhteisön säännöksiä, jotka vastaavat EU:n julkiseen kehitysapuun sisältyvien suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanosta? Jos vastaus on myöntävä, mitä alueita ne koskevat? |
| --- | --- |

4.

Onko tuen ehtona ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ja noudattavatko ne yksiköt ja tahot (esimerkiksi julkisia sopimuksia koskevia) yhteisön säännöksiä, jotka vastaavat EU:n julkiseen kehitysapuun sisältyvien suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanosta? Jos vastaus on myöntävä, mitä alueita ne koskevat?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Kreikan kahdenväliseen apuun liittyvät kysymykset eivät kuulu ulkosuhteiden pääosaston toimivaltaan.

Tehdäkseen yhteisön avustustoimista yhtenäisiä sekä tehokkaampia ja toisiaan paremmin täydentäviä jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat säännöllisesti tietoja toimista, joita aikovat toteuttaa. Tämä tapahtuu kyseisissä maissa yhteisön edustustojen/Euroopan jälleenrakennusviraston ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjen tasolla sekä CARDS-komiteassa, joka koostuu kaikkien jäsenvaltioiden edustajista. Paikan päällä tapahtuvan koordinoinnin käytännön järjestelyjä ohjaavat CARDS-komitean hyväksymät suuntaviivat, ja tapaamisia jäsenvaltioiden kanssa järjestetään säännöllisesti alueen maissa. Komissio edistää lisäksi koordinointia ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten, Yhdistyneiden Kansakuntien yhteistyöohjelmien ja muiden avunantajien kanssa. Tästä koordinoinnista vastaa esimerkiksi Euroopan yhteisön ja Maailmanpankin yhteinen toimisto. Vakaussopimuksen tarkoitus on erityisesti varmistaa luonteeltaan alueellisen eli vähintään kaksi alueen maata kattavan avun koordinointi.

Yksi ennakkoehto sille, että Länsi-Balkanin maat saavat apua, on se, että ne noudattavat demokraattisia ja oikeusvaltion periaatteita, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia, perusvapauksia ja kansainvälisen oikeuden periaatteita. CARDS-asetuksen (3) 5 artiklassa todetaan, että jos näitä periaatteita ei noudateta, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Yhteisön apuun sovelletaan myös 29. huhtikuuta 1997 annetuissa neuvoston päätelmissä määriteltyjä ehtoja, jotka koskevat erityisesti edunsaajien sitoutumista demokraattisten, taloudellisten ja institutionaalisten uudistusten toteuttamiseen.

Euroopan jälleenrakennusvirasto panee täytäntöön yhteisön avun Serbia ja Montenegrossa sekä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Komission hajautetut edustustot ovat vastuussa yhteisön avun täytäntöönpanosta Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa sekä Kroatiassa. Alueellisen CARDS-ohjelman panee täytäntöön yhteistyötoimisto EuropAid (AIDCO).

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2415/2001, annettu 10 päivänä joulukuuta 2001, EYVL L 327, 12.12.2001 (asetusten (EY) N:o 2666/2000 ja (EY) N:o 2667/2000 muuttamisesta, EYVL L 306, 7.12.2000).

(2)  Yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapuohjelma (CARDS), neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, EYVL L 306, 7.12.2000.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta ja asetuksen (EY) N:o 1628/96 kumoamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 3906/89 ja (ETY) N:o 1360/90 sekä päätösten 97/256/EY ja 1999/311/EY muuttamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/826 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/826

---

(2004/C 84 E/0921)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0631/04

esittäjä(t): Ioannis Marinos (PPE-DE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kreikan syrjäisille alueille myönnettävän korkotuen lakkauttaminen

Dodekanesian kauppakamarin esittämien syytösten mukaan Kreikan hallitus päätti kumota yhteiset ministeriöpäätökset nro 2041901, 16.5.1989 ja nro 2078809, 10.10.1989, joiden perusteella hyväksyttiin 3 prosentin korkoeron maksaminen lain 128/1975 mukaisista yhteisvaroista voimassa olevien lainojen maksamatta olevien suoritusten osalta sellaisten kaupan ja teollisuuden alan yritysten käyttöpääomaa varten, joiden toimipaikka on Evrosin, Rodopin, Xanthin, Dodekanesian, Lesvosin, Hiosin tai Samosin läänissä.

Vastikään tehdyillä ministeriöpäätöksillä (nro 9034/B.289, 10.2.2003 ja nro 37497/B.1232, 2.6.2003) muutettiin edellä mainittuja vuoden 1989 yhteisiä ministeriöpäätöksiä ja päätettiin, että syrjäisten seutujen teollisuuden ja kaupan alan yrityksille myönnettävä tuki maksetaan kokonaisuudessaan pankkilainoina 20 prosentin osuuteen saakka kunkin edeltävän vuoden vuotuisista hankkeista tai vastaperustetuissa yrityksissä viimeisiltä 12 kuukaudelta ja että yhteisen ministeriöpäätöksen nro 2041901, 16.5.1989 edellyttämää tukea maksetaan 31.12.2004 saakka.

Kreikan talousministeriön asiakirjassa (nro 80771/B.2334, päivätty 2.12.2003) todetaan, että Kreikan syrjäisten alueiden korkotuen poistamisen syynä on se, että osana toimintaamme EU:ssa ei ole suositeltavaa myöntää korkotukea määräajan päättymisen jälkeen ja enimmäismäärien lisäksi edes odottamattomissa sosiaalis-taloudellisissa tilanteissa, jotka koskevat maan kehityksessä jäljessä olevia alueita.

Onko EU todella asettanut tällaisen rajoituksen? Onko korkotuen maksaminen — jota Kreikan viranomaiset ovat tehneet 15 vuoden ajan — yhteisön lainsäädännön vastaista alueilla, joista suurin osa on saarialueita ja joilla tulot henkeä kohden ovat EU:n alhaisimpia?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Aluetukea eli tukea, joka on tarkoitettu vähiten kehittyneiden alueiden kestävään kehittämiseen investointeja ja työpaikkojen luomista tukemalla, voidaan myöntää alkuinvestointitukena ja/tai työllistämistukena. Aluetuki määritellään prosenttiosuutena alkuinvestointiin tai työllistämiseen liittyvistä tukikelpoisista kustannuksista, ja sen ehtona on kyseessä olevan investoinnin tai työpaikan säilyminen vähintään viiden vuoden ajan. Siksi rajoittamattomia korkotukia, joiden suuruutta ei voi määrittää, ei voida pitää investointitukina siinäkään tapauksessa, että ne liittyisivät tukikelpoisiin kustannuksiin.

Poikkeuksellisesti sellaisilla alueilla, jotka voivat olla tukikelpoisia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan perusteella, aluetukea voidaan tietyin ehdoin myöntää yrityksen juoksevien kulujen vähentämiseksi (toimintatuki), mutta tuen on oltava kestoltaan rajoitettu ja määrältään asteittain vähenevä (ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1) 4.15 kohta). Vaikka kyseessä olevat Kreikan tukitoimenpiteet sisältävätkin toimintatukea, niiden keston tulisi siis olla rajattu ja niiden määrän pienentyä asteittain, mikä ilmeisesti ei tähän asti ole ollut asian laita.

Komissio suhtautuukin hyvin myönteisesti Kreikan viranomaisten oikeanlaiseen tulkintaan alueellisia valtiontukia koskevista suuntaviivoista.

---

(1)  EYVL C 74, 10.3.1998 ja EYVL C 258, 9.9.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/827 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/827

---

(2004/C 84 E/0922)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0637/04

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ristiriitaisuuksia yhteisön tullikoodeksissa (CDW)

Tulliviranomaisten ja verovelvollisten välille syntyy toisinaan erimielisyyksiä tullien maksamisesta. Mikäli usean vuoden käräjöinnin jälkeen ilmenee, että asianomaisen kuuluu maksaa tullit (tullikoodeksin entinen 236 artikla), tullien periminen saattaa kuitenkin erityisten seikkojen nojalla osoittautua kohtuuttomaksi (tullikoodeksin entinen 239 artikla).

Mikäli velallinen esittää tullikoodeksin 239 artiklan nojalla hakemuksen perittyjen tullien palauttamiseksi, hakemusta ei usein oteta käsiteltäväksi. Velallinen ei ole nimittäin tullikoodeksin 239 artiklan mukaisesti esittänyt kyseistä hakemusta vuoden kuluessa siitä, kun tullit on annettu hänelle tiedoksi. Tulli toimii asiassa seuraavasti: mikäli velalliselle on lähetetty maksukehotus, jota hän ei voi hyväksyä, velallinen voi tehdä asiasta valituksen osoittaakseen, että määrätty summa ei kuulu hänen maksettavakseen (tullikoodeksin entinen 236 artikla). Lisäksi 239 artiklan mukaisesti on esitettävä määräaikojen noudattamista koskeva hakemus. Tilanne vaikuttaa melko ristiriitaiselta. Valituskirjelmässä (ja menettelyn kuluessa) velallinen todistaa, että kannetut tullit eivät kuulu hänen maksettavikseen. Lisäksi velallisen on oikeuksiaan puolustaakseen tehtävä hakemus (tullikoodeksin entinen 239 artikla), jossa hän itse asiassa myöntää, että tullit kuuluvat hänen maksettavikseen, mutta että asiassa on erityisseikkoja, joiden nojalla hänet on vapautettava tulleista. Tarkoituksena ei varmaankaan ole ollut toimia näin, kun otetaan huomioon tullikoodeksin 239 artiklan laaja-alaisuus.

| 1. | Onko komissio tietoinen tullikoodeksin 236 ja 239 artiklojen mukaisista palauttamis- tai peruuttamismenettelyistä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen tullikoodeksin 236 ja 239 artiklojen mukaisista palauttamis- tai peruuttamismenettelyistä?

| 2. | Voisiko komissio kertoa, miksi tullikoodeksin 236 artiklassa mainitaan 3 vuoden määräaika, kun taas 239 artiklassa tarkoitettu määräaika on vain yhden vuoden pituinen? |
| --- | --- |

2.

Voisiko komissio kertoa, miksi tullikoodeksin 236 artiklassa mainitaan 3 vuoden määräaika, kun taas 239 artiklassa tarkoitettu määräaika on vain yhden vuoden pituinen?

| 3. | Tuleeko tullikoodeksin 239 artiklassa tarkoitettu vuoden määräaika myöhemmin voimaan, mikäli määrättyjä tulleja ei ole lopullisesti vahvistettu? |
| --- | --- |

3.

Tuleeko tullikoodeksin 239 artiklassa tarkoitettu vuoden määräaika myöhemmin voimaan, mikäli määrättyjä tulleja ei ole lopullisesti vahvistettu?

| 4. | Voisiko komissio kertoa, minkälaisista poikkeustapauksista on kyse tullikoodeksin 239 artiklan 2 kohdassa? |
| --- | --- |

4.

Voisiko komissio kertoa, minkälaisista poikkeustapauksista on kyse tullikoodeksin 239 artiklan 2 kohdassa?

| 5. | Voidaanko poikkeustapauksiin sisällyttää asia, jota on käsitelty oikeudessa? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on siinä tapauksessa tullikoodeksin 239 artiklan merkitys? |
| --- | --- |

5.

Voidaanko poikkeustapauksiin sisällyttää asia, jota on käsitelty oikeudessa? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on siinä tapauksessa tullikoodeksin 239 artiklan merkitys?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

| 1. | Komissio on jo alkanut selvittää tullikoodeksin 239 artiklan mukauttamista koskevia ehtoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä. Se aikoo lähentää kyseisen artiklan menettelytapasääntöjä mahdollisimman paljon 236 artiklan menettelytapasääntöihin. Komissio kuitenkin arvioi, että ristiriitaisuudet, joita arvoisa parlamentin jäsen väittää menettelytapoihin liittyvän, ja jotka koskevat sitä, laaditaanko hakemus 236 artiklan vai 239 artiklan perusteella, ovat ainoastaan näennäisiä.
  Ensinnäkin on muistettava, että ainoastaan jäsenvaltion tulliviranomaiset ovat toimivaltaisia määrittelemään velkoja, ilmoittamaan veloista velallisille (jonka jälkeen velallinen voi kiistää velan tai sen määrän) ja tutkimaan, onko palauttamista tai peruuttamista koskevat hakemukset jätetty säännösten mukaan. |
| --- | --- |

1.

Komissio on jo alkanut selvittää tullikoodeksin 239 artiklan mukauttamista koskevia ehtoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä. Se aikoo lähentää kyseisen artiklan menettelytapasääntöjä mahdollisimman paljon 236 artiklan menettelytapasääntöihin. Komissio kuitenkin arvioi, että ristiriitaisuudet, joita arvoisa parlamentin jäsen väittää menettelytapoihin liittyvän, ja jotka koskevat sitä, laaditaanko hakemus 236 artiklan vai 239 artiklan perusteella, ovat ainoastaan näennäisiä.

Ensinnäkin on muistettava, että ainoastaan jäsenvaltion tulliviranomaiset ovat toimivaltaisia määrittelemään velkoja, ilmoittamaan veloista velallisille (jonka jälkeen velallinen voi kiistää velan tai sen määrän) ja tutkimaan, onko palauttamista tai peruuttamista koskevat hakemukset jätetty säännösten mukaan.

| 2. | Hakemusten jättöä koskevat määräajat ovat erilaiset sen mukaan, perustuuko hakemus tullikoodeksin 236 artiklaan vai 239 artiklaan, sillä myös palauttamiseen tai peruuttamiseen johtavat perusteet ovat erilaiset. Henkilö, joka vetoaa tullikoodeksin 236 artiklaan, katsoo, että velkaa ei ole syntynyt. Näin ollen on oikeudenmukaista, että hänellä on käytettävissään saman verran aikaa (kolme vuotta) palauttamista tai peruuttamista koskevan hakemuksen tekemiseen kuin tulliviranomaisilla on velan tiedoksi antamiseen (tullikoodeksin 221 artiklan 2 kohta). Tullikoodeksin 239 artiklan tarkoittamissa tapauksissa velka on syntynyt, mutta kohtuusperiaatteen mukaan sen kantaminen tai sen palauttaminen ei vaikuta perustellulta. Tullikoodeksin soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (1) 900 artiklassa luetellaan eräitä tilanteita, joissa 239 artiklan mukainen palauttaminen/peruuttaminen on perusteltua. Vuoden pituisen määräajan pitäisi yleensä riittää siihen, että toimija huomioi häntä koskevan erityistilanteen ja hakee velan palauttamista tai peruuttamista. |
| --- | --- |

2.

Hakemusten jättöä koskevat määräajat ovat erilaiset sen mukaan, perustuuko hakemus tullikoodeksin 236 artiklaan vai 239 artiklaan, sillä myös palauttamiseen tai peruuttamiseen johtavat perusteet ovat erilaiset. Henkilö, joka vetoaa tullikoodeksin 236 artiklaan, katsoo, että velkaa ei ole syntynyt. Näin ollen on oikeudenmukaista, että hänellä on käytettävissään saman verran aikaa (kolme vuotta) palauttamista tai peruuttamista koskevan hakemuksen tekemiseen kuin tulliviranomaisilla on velan tiedoksi antamiseen (tullikoodeksin 221 artiklan 2 kohta). Tullikoodeksin 239 artiklan tarkoittamissa tapauksissa velka on syntynyt, mutta kohtuusperiaatteen mukaan sen kantaminen tai sen palauttaminen ei vaikuta perustellulta. Tullikoodeksin soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (1) 900 artiklassa luetellaan eräitä tilanteita, joissa 239 artiklan mukainen palauttaminen/peruuttaminen on perusteltua. Vuoden pituisen määräajan pitäisi yleensä riittää siihen, että toimija huomioi häntä koskevan erityistilanteen ja hakee velan palauttamista tai peruuttamista.

| 3. | Kyseisissä 236 artiklassa ja 239 artiklassa määrätyt määräajat lasketaan alkaneeksi hetkestä, jolloin velka on annettu tiedoksi velalliselle. Mahdollisen valituskirjelmän laatiminen ei lykkää määräajan alkamista. Näin ollen nykyisen lainsäädännön perusteella henkilön, joka kiistää velkasaatavan, on laadittava palauttamista tai peruuttamista koskeva hakemus 239 artiklassa ilmoitetun määräajan puitteissa. On totta, että määräaikoja noudattaakseen kyseinen henkilö voi joutua aloittamaan samanaikaisesti menettelyt, jotka normaalisti olisivat peräkkäisiä. Tämä menettely ei kuitenkaan aiheuta haittaa toimijoille. |
| --- | --- |

3.

Kyseisissä 236 artiklassa ja 239 artiklassa määrätyt määräajat lasketaan alkaneeksi hetkestä, jolloin velka on annettu tiedoksi velalliselle. Mahdollisen valituskirjelmän laatiminen ei lykkää määräajan alkamista. Näin ollen nykyisen lainsäädännön perusteella henkilön, joka kiistää velkasaatavan, on laadittava palauttamista tai peruuttamista koskeva hakemus 239 artiklassa ilmoitetun määräajan puitteissa. On totta, että määräaikoja noudattaakseen kyseinen henkilö voi joutua aloittamaan samanaikaisesti menettelyt, jotka normaalisti olisivat peräkkäisiä. Tämä menettely ei kuitenkaan aiheuta haittaa toimijoille.

| 4.ja | 5. Kuten arvoisa jäsen toteaa, 239 artiklassa säädetystä vuoden pituisesta määräajasta voidaan poiketa vain poikkeustapauksissa. Koska asiasta ei ole olemassa oikeuskäytäntöä, komissio on sitä mieltä, että ehtojen on katsottava kattavan nimenomaan 236 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa nimetyt tilanteet (arvaamaton tapahtuma tai ylivoimainen este). Koska velan syntyminen on todettu, tarpeen vaatiessa oikeusviranomaisten toimesta, tapausta ei voida pitää tullikoodeksin 239 artiklan mukaisena poikkeustapauksena. |
| --- | --- |

4.ja

5. Kuten arvoisa jäsen toteaa, 239 artiklassa säädetystä vuoden pituisesta määräajasta voidaan poiketa vain poikkeustapauksissa. Koska asiasta ei ole olemassa oikeuskäytäntöä, komissio on sitä mieltä, että ehtojen on katsottava kattavan nimenomaan 236 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa nimetyt tilanteet (arvaamaton tapahtuma tai ylivoimainen este). Koska velan syntyminen on todettu, tarpeen vaatiessa oikeusviranomaisten toimesta, tapausta ei voida pitää tullikoodeksin 239 artiklan mukaisena poikkeustapauksena.

---

(1)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä, EYVL L 253, 11.10.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/829 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/829

---

(2004/C 84 E/0923)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0639/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ulla-joen Torrentes de Mácara -kosket (Galicia): kolmen korvaamattoman arvokkaan kosken hävittäminen padon rakentamisen tieltä

Antas de Ullan kunnassa lähellä Santiagon pyhiinvaellusreittiä Galiciassa virtaavan Ulla-joen Torrentes de Mácara -kosket ovat vaarassa hävitä Unión Fenosa -sähköyhtiön padonrakennushankkeen tieltä. Kyse on kolmen kosken muodostamasta luonnonparatiisista, joka sijoittuu kolmen kilometrin pituiselle alueelle. Padon rakentamisesta saatava energian määrä olisi kuitenkin merkityksetön. Torrentes de Mácaran varrella sijaitsee seitsemän yhteisön tärkeänä pitämää luonnonympäristöä, joita ei ole vielä sisällytetty Natura 2000 -verkostoon. Tämä alue on myös yhden luontotyyppidirektiivin (92/43/ETY (1)) liitteessä II mainitun lajin elinympäristöä. Galician hallitus on vastuuttomasti antanut luvan hankkeen toteuttamiseen. Tietääkö komissio tästä vakavasta ongelmasta? Aikooko komissio ryhtyä toimiin Torrentes-paratiisin tuhoamisen estämiseksi? Tietääko se, että jokien suojelujärjestö (Coordenadora da Defesa dos Rios) on vedonnut Galician hallitukseen ja Galician vesihallintovirastoon sekä Galician oikeusasiamieheen ja Espanjan oikeusasiamieheen Torrentes de Mácara -koskien ja muiden Ulla-joen vesistön osien säästämiseksi? Millainen ympäristövaikutusten arviointi on tehty tästä hankkeesta? Onko komissio ottanut huomioon, että suurin osa Ulla-joen vesistöstä — yhteisön tärkeänä pitämät alueet Ulla-Deza- ja Arnego-jokeen kuuluva Sobreiral — sisältyvät Natura 2000 -verkostoon ja että Mácaran padon rakentaminen vahingoittaisi paitsi Ulla-joen yläjuoksua myös tämän jo suojellun vesistön elinympäristöä? Tietääkö komissio, että Ulla-Deza-Arnego-vesistöön aiotaan rakentaa seitsemän patoa, vaikka Galiciassa on sitä laajalti vastustettu? Tietääkö komissio, miksi nimenomaan ne jokien osat, jonne padot on suunniteltu rakennettavaksi, on jätetty Natura 2000 -verkoston ulkopuolelle, vaikka myös ne täyttävät edellä mainitun direktiivin vaatimukset?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Joulukuussa 1997 Espanjan viranomaiset ehdottivat nimellä ”Sistema Fluvial Ulla — Deza” (ES1140001) tunnettua aluetta yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi, joka olisi sisällytettävä Natura 2000 -verkostoon.

Alueella esiintyy tärkeitä kalalajeja, kuten merinahkiainen (Petromyzon marinus), täpläsilli (Alosa fallax) ja lohi (Salmo salar), sekä seuraavat yhteisön ensisijaisina pitämät luontotyypit:

| — | luontotyyppi 4020: Atlantin alueen lauhkean vyöhykkeen kosteat Erica tetralix -kasvuiset nummet, ja |
| --- | --- |

—

luontotyyppi 4020: Atlantin alueen lauhkean vyöhykkeen kosteat Erica tetralix -kasvuiset nummet, ja

| — | luontotyyppi 91E0: Alnus glutinosa- ja Fraxinus excelsior -tulvametsät. |
| --- | --- |

—

luontotyyppi 91E0: Alnus glutinosa- ja Fraxinus excelsior -tulvametsät.

Kuten Natura 2000 -verkostoon vakiotietolomakkeessa todetaan, yksi suurimmista tähän alueeseen kohdistuvista uhkista on luontotyyppien menettäminen.

Komissio katsoo, että Espanjan viranomaisten on ehdotettava Galician seudulta uusia alueita täyttääkseen luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY vaatimukset Atlantin biomaantieteellisen alueen osalta. On todettu, että ainakin kuusi luontotyyppiä ei ole riittävän hyvin edustettuina Espanjan ehdotuksessa, ja Galicia on määritelty seuduksi, jolta olisi ehdotettava uusia alueita. Lisäksi komissio katsoo, että Espanjan viranomaisten olisi luokiteltava lisää Galiciassa sijaitsevia alueita erityissuojelualueiksi luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) mukaisesti.

Komissio ei ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamista seikoista. Tämän vuoksi komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisia varmistamaan, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä sovelletaan oikein tässä asiassa.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna, EYVL L 115, 8.5.1991.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/830 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/830

---

(2004/C 84 E/0924)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/04

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Benidormin (Alicante, Espanja) yhdyskuntajätevesien käsittely

Se, että jätevedenkäsittelylaitos Benidormissa päästää epäasianmukaisesti käsiteltyä jätevettä mereen ja saastuttaa siten vakavasti Sierra Heladan luonnollista ja suojeltavaa meriympäristöä, on vastoin yhteisön ympäristölainsäädäntöä ja erityisesti yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettua direktiiviä 91/271/ETY (1). Direktiivissä säädetään, että yhdyskuntajätevesien keräilyä ja käsittelyä koskevan järjestelmän pitäisi olla käytössä Benidormin kokoisissa taajamissa 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä.

Voiko komissio pyytää Espanjan viranomaisia ilmoittamaan, mikä on Sierra Heladan ekologisesti haavoittuvan alueen lähellä mereen lasketun jäteveden määrä ja koostumus?

Voiko komissio selvittää, onko kyseisen alueen meriveden laatu uimaveden laadusta annetun direktiivin 76/160/ETY (2) mukainen?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä tapauksessa yhteisön lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Yhteisön oikeudessa eli yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/271/ETY (3) edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että jätevesien keruu- ja käsittelyjärjestelmä on kaikissa taajamissa, joiden asukasvastineluku (avl eli mittayksikkö, joka vastaa yhden ihmisen yhden vuorokauden aikana tuottamaa keskimääräistä orgaanisen kuormituksen määrää) on yli 2 000. Tätä pienemmissä taajamissa on järjestettävä asianmukainen käsittely, jos jätevesiä kerätään. Näiden järjestelmien käyttöönoton määräajat ovat 31. joulukuuta 1998 (jälkikäsittely), 31. joulukuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2005 riippuen taajaman koosta ja vastaanottavien vesistöjen haavoittumisalttiudesta.

Komissio tarkastaa parhaillaan direktiivin täytäntöönpanoa. Saadakseen ajantasaista tietoa yhdyskuntajäte-vesidirektiivin täytäntöönpanoa koskevaa kolmatta kertomusta varten komissio lähetti jäsenvaltioille kyselylomakkeet vuonna 2003.

Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle vuonna 2003, että Benidorm on taajama, jonka avl (asukasvastineluku) on 347 041, ja että biologista peruskäsittelyä tarkempi käsittely voitiin aloittaa vuonna 2002.

Komissio pyytää Espanjan viranomaisilta varmistuksen Benidormin jätevedenpuhdistamon suorituskyvystä ja ilmoittaa tästä sitten arvoisalle parlamentin jäsenelle.

Uimaveden laadun osalta voidaan todeta, että Benidormissa on viisi valvottua uimarantaa. Espanjan viranomaisten komissiolle lähettämät tiedot osoittivat, että kaikki rannat noudattivat uimavesidirektii-vissä (4) määriteltyjä ohjearvoja.

Mikäli havaitaan, että vaatimukset eivät täyty, perussopimuksen valvojana toimiva komissio toteuttaa muiden vastaavien tapausten tavoin tarvittavat toimenpiteet, tarkoituksenmukaiset oikeudelliset toimet mukaan luettuina.

---

(1)  EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40.

(2)  EYVL L 31, 5.2.1976, s. 1.

(3)  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40, sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 98/15/EY, annettu 27 päivänä helmikuuta 1998 (EYVL L 67, 3.7.1998, s. 29).

(4)  Neuvoston direktiivi 76/160/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1975, uimaveden laadusta (EYVL L 31, 5.2.1976).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/831 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/831

---

(2004/C 84 E/0925)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0648/04

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 89/391/ETY saattamista osaksi Espanjan lainsäädäntöä koskevat laiminlyönnit

Komissio on aloittanut rikkomusmenettelyn sen selvittämiseksi, onko Espanja saattanut toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun direktiivin 89/391/ETY (1) noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan säädettyyn määräaikaan mennessä.

Voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa tämän asian käsittely on nyt?

Voiko komissio vahvistaa, pitääkö se tieto paikkansa, että mikäli jokin jäsenvaltio ei ole antanut kansallista lainsäädäntöä tämän direktiivin soveltamissäännöksistä säädettyyn määräaikaan mennessä, asianomaiset yksityishenkilöt voivat saattaa tämän asian kansallisen tuomioistuimen käsiteltäväksi kyseistä jäsenvaltiota vastaan?

Tietääkö komissio, että työhön liittyvien riskien ehkäisemistä koskevaa lakia 31/1995 ei sovelleta Espanjan julkishallinnossa työskenteleviin ei-virkamiehiin? Katsooko komissio, että tämä poikkeus on asianomaisen EU:n lainsäädännön mukainen?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Komissio on käynnistänyt rikkomisesta johtuvan menettelyn Espanjan kuningaskuntaa vastaan. Menettelyn tarkoituksena on arvioida, onko Espanja saattanut toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun direktiivin 89/391/ETY (2) moitteettomasti osaksi kansallista lainsäädäntöä ottaen huomioon, että julkishallinnon siviilihenkilöstön ulkopuoliset työntekijät eivät kuulu ammatillisten riskien ennaltaehkäisemisestä annetun lain 31/1995 (Ley 31/1995 de Prevención de riesgos laborales) soveltamisalaan. Rikkomisesta johtuva menettely on käsittelyvaiheessa yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-132/04).

Komissio on saattanut yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi kysymyksen siitä, onko yksityisellä henkilöllä mahdollisuus vedota kyseisen direktiivin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa, jos kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä ei ole toteutettu tai jos ne ovat virheellisiä ja/tai puutteellisia.

Kansallisten tuomioistuinten on tulkittava kansallista lainsäädäntöä mahdollisimman pitkälti direktiivien säännösten mukaisesti ja siten, että direktiivien mukaiset tavoitteet saavutetaan.

Jos tällainen tasapainoinen tulkinta ei ole mahdollista, yksityinen henkilö voi vedota suoraan direktiiviin ja toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltiota vastaan esimerkiksi esittämällä vaatimuksen julkisen sektorin työnantajaa vastaan, jos kyseessä oleva direktiivi on sisällöltään riittävän täsmällinen ja ehdoton välittömän oikeusvaikutuksen aikaansaamiseksi. Tuolloin jäsenvaltion kaikkien tuomioistuinten on sovellettava yhteisön lainsäädäntöä täysipainoisesti ja suojeltava yhteisön lainsäädännön mukaisia, yksityisille annettuja oikeuksia jättämällä huomiotta mahdolliset ristiriitaiset, kansalliseen oikeuteen kuuluvat säännökset (ks. esimerkiksi asia 106/77, Simmenthal, Kok. 1978, s. 629, 21 kohta ja asia C-188/00, Kurz, Kok. 2002, s. 10691, 69 kohta).

Jäsenvaltio voi myös joutua korvausvastuuseen menetyksistä ja vahingoista, joita yksityisille aiheutuu, kun jäsenvaltio rikkoo yhteisön oikeutta (ks. varsinkin yhdistetyt asiat C-6/90 ja C-9/90, Francovich ym., tuomio 19.11.1991 (Kok. 1991, s. I-5357, 35 kohta); yhdistetyt asiat C-46/93 ja C-48/93, Brasserie du pêcheur ja Factortame, tuomio 5.3.1996 (Kok. 1996, s. I-1029) ja asia C-424/97, Haim, tuomio 4.7.2000 (Kok. 2000, s. I-5123)).

Yhteisöjen tuomioistuin toteaa näissä tuomioissa, että periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on korvattava yhteisön oikeutta rikkomalla yksityisille aiheuttamansa vahingot, sovelletaan myös silloin, kun jäsenvaltion lainsäätäjä on rikkonut velvoitteensa.

Jos jäsenvaltio ei täytä EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan kolmannen kohdan nojalla sille kuuluvaa velvollisuutta, jonka mukaan sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet direktiivin mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, tämän yhteisön oikeuden normin tehokas toteutuminen edellyttää oikeutta saada korvaus, jos seuraavat kolme edellytystä täyttyvät: jos direktiivissä säädettyyn tulokseen sisältyy se, että yksityisille annetaan oikeuksia, jos näiden oikeuksien sisältö voidaan yksilöidä direktiivin säännösten perusteella ja jos velvoitteen laiminlyönnin ja yksityisille aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys.

Tällä varauksella valtion on korvattava yhteisön oikeutta rikkomalla aiheuttamansa vahingon seuraukset korvausvastuuta koskevan kansallisen lainsäädännön mukaan, kunhan sovellettavan kansallisen lainsäädännön vahingonkorvausta koskevat edellytykset eivät ole epäedullisempia kuin edellytykset, jotka koskevat samankaltaisia jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen perustuvia vaatimuksia, ja kunhan niillä ei tehdä korvauksen saamista käytännössä mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi.

---

(1)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(2)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, EYVL L 183, 29.6.1989.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/832 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/832

---

(2004/C 84 E/0926)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0654/04

esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle

(2. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Brennerin yhteys

Onko komissio tietoinen, että Brennerin moottoritien varrella sijaitsevan Kufsteinin ja Veronan välisen alueen tilanne on kapeiden Alppikylien asukkaiden kannalta muuttunut kohtuuttomaksi ilmansaasteiden, pölyn ja melun vuoksi? Sallitut päästöarvot ylittyvät selvästi, ja tämän seurauksena asukkaiden terveys heikkenee. Sveitsin kansanäänestyksen — jonka mukaan Gotthardin halki ei rakenneta toista tunnelia — ja Euroopan unionin laajentumisen seurauksena Brennerin reitin kauttakulkuliikenne kasvaa merkittävästi.

Eikö näissä olosuhteissa olisi ryhdyttävä kiireisiin toimiin?

Lyhyen aikavälin parannuskeinona voidaan käyttää maksuja. Kaiken raskaan liikenteen tietulleja voidaan nostaa turhan liikenteen ja jätekuljetusten vähentämiseksi näillä haavoittuvilla alueilla, sillä kauttakulku-reitin varrella asuvien ihmisten terveys on hillittömän tavaraliikenteen armoilla.

Pitkän aikavälin vastauksen tähän vastuuttomaan tilanteeseen tarjoaa tulevaisuuteen soveltuva malli (perustunneli, moderni logistiikka), jonka mukaan komissio määrää raskaalle kauttakulkuliikenteelle kauttakulkukiellon ja kuljetukset pakotetaan Brennerin moottoritieltä vuoren sisään ja rautateille. Haluan tässä yhteydessä muistuttaa ATT3-hankkeesta ja kysyä, miksi komissio ei heti määrää poikkeussäännöksiä Kufsteinin ja Veronan välisen herkän alueen tietulleille? Miksi Brennerin pohjois- ja eteläpuolelta saatuja tuloja ei voida osittain käyttää vuoden 1996 TEN-suuntaviivoissa kaavaillun perustunnelin hyväksi? Miksi tässä vuosisadan hankkeessa on tähän asti panostettu 1800-luvulta peräisin olevaan logistiikkaan?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista Brennerin reittiä koskevista ongelmista. Komissio noudattaa herkillä alueilla tapahtuvan maaliikenteen osalta yhteensovitettua menettelyä. Menettely sisältää useita eri toimenpiteitä, joita ovat erityisesti maantieliikenteeltä perittävät maksut, rautatiealan vapauttaminen ja kilpailulle avaaminen, intermodaaliliikenteen edistäminen (Marco Polo -ohjelma) sekä rautatieliikenteen infrastruktuurien kehittäminen. Viimeksi mainitun suhteen on syytä huomauttaa, että komissio on vaatinut 1990-luvun puolivälistä saakka, että Brennerin tunneli sisällytetään Euroopan unionin etua koskevien ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden joukkoon ja että jäsenvaltiot, joita kyseinen hanke koskee, toteuttavat sen mahdollisimman pian.

Mitä tulee tietulleihin, on syytä muistaa, että direktiivi 1999/62/EY (1) ei salli komission toteuttaa Kufsteinin ja Veronan välistä tietullia koskevia poikkeussäännöksiä, sillä tiemaksujen on perustuttava asianomaisen infrastruktuuriverkon rakennus-, käyttö- ja kehittämiskustannuksiin. Direktiivissä säädetään kuitenkin, että jäsenvaltiot — tässä tapauksessa Italia ja Itävalta — voivat osoittaa tietyn osuuden tietullien tuotoista muiden liikenneinfrastruktuurien kuten Brennerin tunnelin rahoittamiseen.

Komission ehdotuksessa eurovinjettidirektiivin muuttamisesta (2) annetaan mahdollisuus toteuttaa erityistoimenpiteitä ns. erityisen herkillä alueilla. Jäsenvaltiot voivat periä erityisen herkillä alueilla tietulleja, joita on korotettu 25 prosenttia. Näillä varoilla voidaan ristiinrahoittaa liikenneinfrastruktuureja samassa liikennekäytävässä (esim. Brennerin tunnelissa). Ehdotuksessa mainitaan erityisesti vuoristoalueet eli myös Alpit. On myös huomattava, että direktiiviehdotukseen sisältyy, että tiemaksujen suuruutta voi vaihdella useiden kriteerien mukaan, ja täten jäsenvaltiot voivat entistä paremmin tuoda esille liikenneruuhkiin ja ympäristöön liittyvät huolenaiheensa. Jäsenvaltiot voivat näin ollen vaihdella maksujen suuruutta tieverkon väylän, alueen ympäristön herkkyyden tai onnettomuusriskin mukaan. Kaikkien näiden toimenpiteiden ansiosta Itävallan ja erityisesti Tirolin osavaltion pitäisi olla mahdollista ottaa käyttöön tiemaksujärjestelmä, joka heijastaa infrastruktuurin käytöstä syntyneitä kustannuksia ja joka auttaa toteuttamaan tehokasta ja kestävää liikennepolitiikkaa.

Kaikissa tieliikenteen siirtoa rautateille koskevissa päätöksissä on kuitenkin otettava huomioon myös tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden asettamat vaatimukset ja liikenteenharjoittajien tarjoama rautatiekapasiteetti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä, EYVL L 187, 20.7.1999.

(2)  KOM(2003) 448 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/833 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/833

---

(2004/C 84 E/0927)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0655/04

esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ihmisoikeudet Algeriassa

Euroopan unionin ja Algerian välinen assosiaatiosopimus ja erityisesti sen 2 artikla mielessä pitäen, voiko komissio kertoa, mihin pysyviin toimiin se on ryhtynyt ja aikoo ryhtyä Algerian ihmisoikeuksien suhteen? Voiko komissio kertoa erityisesti:

| 1. | Mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että Algerian viranomaisilla on käytettävissään tarvittavat asiantuntijat ja välineet ihmiskuntaa vastaan viime vuosikymmenen aikana tehtyjen rikosten tutkimiseksi ja että viranomaiset noudattavat suositeltuja menettelytapoja joukkohaudoista vainajien jäännöksiä ylös kaivaessaan? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että Algerian viranomaisilla on käytettävissään tarvittavat asiantuntijat ja välineet ihmiskuntaa vastaan viime vuosikymmenen aikana tehtyjen rikosten tutkimiseksi ja että viranomaiset noudattavat suositeltuja menettelytapoja joukkohaudoista vainajien jäännöksiä ylös kaivaessaan?

| 2. | Mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että Algeriassa ”kadonneiden” omaiset voivat toteuttaa kampanjoitaan laillisesti rekisteröityinä järjestöinä? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että Algeriassa ”kadonneiden” omaiset voivat toteuttaa kampanjoitaan laillisesti rekisteröityinä järjestöinä?

| 3. | Onko se pyytänyt Algerian viranomaisia lähettämään YK:n kidutuksen erityistarkkailijalle (joka on vuodesta 1997 saakka pyytänyt päästä käymään maassa) kutsun vierailla maassa? |
| --- | --- |

3.

Onko se pyytänyt Algerian viranomaisia lähettämään YK:n kidutuksen erityistarkkailijalle (joka on vuodesta 1997 saakka pyytänyt päästä käymään maassa) kutsun vierailla maassa?

| 4. | Aikooko komissio vaatia Algerian viranomaisia antamaan sille yksityiskohtaiset tiedot turvallisuusjoukkojen noin 20:n jäsenen väitetyistä oikeudenkäynneistä, jotka liittyivät kymmenien aseettomien mielenosoittajien surmaamiseen Kabyliassa sekä julkistamaan kyseisiä ja vastaavanlaisia oikeudenkäyntejä koskevat tiedot? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio vaatia Algerian viranomaisia antamaan sille yksityiskohtaiset tiedot turvallisuusjoukkojen noin 20:n jäsenen väitetyistä oikeudenkäynneistä, jotka liittyivät kymmenien aseettomien mielenosoittajien surmaamiseen Kabyliassa sekä julkistamaan kyseisiä ja vastaavanlaisia oikeudenkäyntejä koskevat tiedot?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

| 1. | Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Euroopan unionin ja Algerian välisen assosiaatiosopimuksen 2 artiklaan. Kyseinen artikla muodostaa oikeusperustan, johon kahdenkeskiset vuoropuhelut ja yhteistyö ihmisoikeuskysymyksissä perustuu.
  Assosiaatiosopimusta, joka allekirjoitettiin huhtikuussa 2002, ei ole vielä ratifioitu, eikä se näin ollen ole voimassa. Ihmisoikeus- ja demokratiakysymykset kuuluvat kuitenkin oleellisesti EU:n ja kolmansien maiden väliseen vuoropuheluun. |
| --- | --- |

1.

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Euroopan unionin ja Algerian välisen assosiaatiosopimuksen 2 artiklaan. Kyseinen artikla muodostaa oikeusperustan, johon kahdenkeskiset vuoropuhelut ja yhteistyö ihmisoikeuskysymyksissä perustuu.

Assosiaatiosopimusta, joka allekirjoitettiin huhtikuussa 2002, ei ole vielä ratifioitu, eikä se näin ollen ole voimassa. Ihmisoikeus- ja demokratiakysymykset kuuluvat kuitenkin oleellisesti EU:n ja kolmansien maiden väliseen vuoropuheluun.

| 2. | Kauden 2004—2006 MEDA-yhteistyöohjelmassa keskitytään kolmannen sukupolven ohjelmiin, eli hankkeisiin, jotka tukevat hyvää hallintotapaa, ja erityisesti oikeusvaltiota, kansalaisjärjestöjä ja tiedotusvälineitä. Tämän Algerian viranomaisille annetun avun toivotaan auttavan niitä käsittelemään perinpohjaisesti ja konkreettisesti edellä mainittuja kysymyksiä. Nämä toimet ovat yhdenmukaisia komission vuonna 2003 antaman ihmisoikeuksia koskevan tiedonannon kanssa. Tavoitteena on maksimoida EU:n ja sen Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden käytössä olevien välineiden tehokkuus ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien kysymysten parissa. Algeria on myös on yksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen kohdemaista vuonna 2003—2004. Tämän ohjelman tavoitteena on tukea kansalaisjärjestöjä kansalaisyhteiskuntaan suuntautuvien pienoishankkeiden avulla.
  Assosiaatiosopimuksen ratifiointia odottaessaan komissio on käsitellyt ihmisoikeuksia sekä erityisesti ”kadonneita” ja ”joukkohautoja” koskevia kysymyksiä useissa eri tilanteissa, muun muassa viimeisimmässä troikan kokouksessa Roomassa marraskuussa 2003. Komissio on korostanut Algerian viranomaisten kanssa käymissään keskusteluissa sitä, että uhrien perheiden muodostamien yhdistysten asema on tunnustettava oikeudellisesti, sillä vain näin taataan kaikkien asianosaisten kuuleminen.
  Komissio aikoo ottaa asian jälleen esille 8. huhtikuuta 2004 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen. Neuvosto tukee komissiota asiassa aktiivisesti. |
| --- | --- |

2.

Kauden 2004—2006 MEDA-yhteistyöohjelmassa keskitytään kolmannen sukupolven ohjelmiin, eli hankkeisiin, jotka tukevat hyvää hallintotapaa, ja erityisesti oikeusvaltiota, kansalaisjärjestöjä ja tiedotusvälineitä. Tämän Algerian viranomaisille annetun avun toivotaan auttavan niitä käsittelemään perinpohjaisesti ja konkreettisesti edellä mainittuja kysymyksiä. Nämä toimet ovat yhdenmukaisia komission vuonna 2003 antaman ihmisoikeuksia koskevan tiedonannon kanssa. Tavoitteena on maksimoida EU:n ja sen Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden käytössä olevien välineiden tehokkuus ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien kysymysten parissa. Algeria on myös on yksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen kohdemaista vuonna 2003—2004. Tämän ohjelman tavoitteena on tukea kansalaisjärjestöjä kansalaisyhteiskuntaan suuntautuvien pienoishankkeiden avulla.

Assosiaatiosopimuksen ratifiointia odottaessaan komissio on käsitellyt ihmisoikeuksia sekä erityisesti ”kadonneita” ja ”joukkohautoja” koskevia kysymyksiä useissa eri tilanteissa, muun muassa viimeisimmässä troikan kokouksessa Roomassa marraskuussa 2003. Komissio on korostanut Algerian viranomaisten kanssa käymissään keskusteluissa sitä, että uhrien perheiden muodostamien yhdistysten asema on tunnustettava oikeudellisesti, sillä vain näin taataan kaikkien asianosaisten kuuleminen.

Komissio aikoo ottaa asian jälleen esille 8. huhtikuuta 2004 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen. Neuvosto tukee komissiota asiassa aktiivisesti.

| 3. | EU on toistuvasti yhteyksissään Algerian kanssa nostanut esiin kidutuksen torjunnan sekä yhteistyön ihmisoikeuskysymyksiä selvittävien Yhdistyneiden Kansakuntien erityistarkkailijoiden kanssa. EU on käsitellyt kysymyksiä muun muassa Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnassa pitämissään puheissa, joissa se on ottanut esille myös YK:n kidutusta selvittävän erityistarkkailijan esittämän pyynnön. EU haluaa edistää kaikkien valtioiden yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusmekanismiin liittyvänä. Tämä on keskeinen osa EU:n ihmisoikeuspolitiikkaa.
  Komissio aikoo ottaa esille Kabyliassa surmatut mielenosoittajat seuraavissa Algerian viranomaisten kanssa käytävissä keskusteluissa.
  Komissio halua myös korostaa, että perheoikeuden tarkistaminen on toinen ihmisoikeuskysymys, johon se kiinnittää erityistä huomiota. Perhettä koskevassa lainsäädännössä määritellään miesten ja naisten tasa-arvo perheessä. Tätä sekä muita kysymyksiä käsitellään seuraavassa Algerian viranomaisten kanssa järjestettävässä tapaamisessa. |
| --- | --- |

3.

EU on toistuvasti yhteyksissään Algerian kanssa nostanut esiin kidutuksen torjunnan sekä yhteistyön ihmisoikeuskysymyksiä selvittävien Yhdistyneiden Kansakuntien erityistarkkailijoiden kanssa. EU on käsitellyt kysymyksiä muun muassa Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnassa pitämissään puheissa, joissa se on ottanut esille myös YK:n kidutusta selvittävän erityistarkkailijan esittämän pyynnön. EU haluaa edistää kaikkien valtioiden yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusmekanismiin liittyvänä. Tämä on keskeinen osa EU:n ihmisoikeuspolitiikkaa.

Komissio aikoo ottaa esille Kabyliassa surmatut mielenosoittajat seuraavissa Algerian viranomaisten kanssa käytävissä keskusteluissa.

Komissio halua myös korostaa, että perheoikeuden tarkistaminen on toinen ihmisoikeuskysymys, johon se kiinnittää erityistä huomiota. Perhettä koskevassa lainsäädännössä määritellään miesten ja naisten tasa-arvo perheessä. Tätä sekä muita kysymyksiä käsitellään seuraavassa Algerian viranomaisten kanssa järjestettävässä tapaamisessa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/834 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/834

---

(2004/C 84 E/0928)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0657/04

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Väärän polttoaineen tankkaaminen moottoriajoneuvoihin

Onko komissio tietoinen siitä, että sadat tuhannet autoilijat ympäri EU:ta täyttävät vahingossa ajoneuvonsa tankin väärällä polttoaineella, joko bensiinillä tai dieselöljyllä?

Pelkästään Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapahtuu eräiden tietojen mukaan huoltoasemilla vuosittain 120 000 tällaista vahinkoa, joiden seurauksena on kalliita huoltotöitä, vahingoittuneita ajoneuvoja ja mahdollisesti ympäristöön päästettyjä saasteita.

Mahdollisina parannuskeinoina on mainittu polttoainesäiliöiden ja niiden letkujen pistoolien muodon muuttaminen, jotta varmistetaan bensiini- ja dieselöljyjärjestelmien erottaminen täydellisesti toisistaan, merkintöjen selkiyttäminen ja äänivaroitusten käyttäminen.

Kun pidetään mielessä, että autojen valmistajien ja polttoaineiden toimittajien toiminta-alueena on koko EU, aikooko komissio tehdä aloitteen asianosaisten tahojen kokoamiseksi yhteen pohtimaan ehdotuksia kyseisen ongelman ratkaisemiseksi pitkällä aikavälillä ja aikooko komissio harkita lainsäädäntötoimia, jos vapaaehtoista sopimusta ei onnistuta saamaan aikaan?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen kysymyksessä esitetystä virheen vaarasta, kun autoilijat tankkaavat ajoneuvojaan huoltoasemilla.

Komissio harkitsi asiaa vuonna 1991, kun markkinoille tuli jälkikäsittelyjärjestelmillä, kuten katalysaattorilla, varustettuja autoja, joiden vuoksi oli välttämätöntä antaa säädöksiä lyijyllisen bensiinin käytön estämiseksi niissä autoissa, joissa ei voi käyttää muuta kuin lyijytöntä bensiiniä.

Tämän vuoksi moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan 26 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/441/ETY (1) liitteessä I todetaan, että lyijytöntä bensiiniä käyttävän auton polttonestesäiliön täyttöaukko on suunniteltava siten, ettei säiliötä voida täyttää täyttöpistoolilla, joka on tarkoitettu lyijyllisen bensiinin jakelua varten.

Tämän direktiivin soveltamisen aloittamisesta lähtien on käytetty erilaisella halkaisijalla varustettua täyttöpistoolia lyijyttömällä tai lyijyllisellä bensiinillä toimiviin bensiinikäyttöisiin autoihin, ja näin on estetty kalliiksi koituva sekaannus bensiinien välillä.

Säännös on menettänyt merkityksensä, koska lyijyllistä bensiiniä ei saa enää käyttää. Tämä tekninen määräys estää silti lyijyttömällä bensiinillä toimivan auton tankkaamisen dieselöljyllä. Se ei kuitenkaan estä dieselöljyllä toimivan auton tankkaamista bensiinillä.

Komissio tiedustelee konedirektiivin (2) soveltamisalaan kuuluvien asianosaisten eli auto- ja bensiini-pumppuvalmistajien näkemystä asiaan arvioidakseen ongelman kaikkia näkökulmia sekä mahdollisten lainsäädännön kautta tai ilman sitä syntyvien ratkaisujen käytännön soveltamista.

---

(1)  EYVL L 242, 30.8.1991.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/37/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 207, 23.7.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/835 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/835

---

(2004/C 84 E/0929)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0662/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Pyrkimys rahoituslaitosten omaisuuden arvioimista koskeviin yhdenmukaisiin ja avoimiin sääntöihin ja EFR:n (European Financial Services Round Table) kielteinen suhtautuminen kansainväliseen tilinpäätösstandardilautakuntaan (IASB)

| 1. | Aikooko komissio tilivuoden 2005 alusta lähtien velvoittaa kaikki Euroopan noin 7 000 pörssiyhtiötä noudattamaan eurooppalaisten yritysten vuosikertomuksia koskevia yhdenmukaisia sääntöjä IAS 32 ja IAS 39, sellaisina kuin neljästätoista elinkeinoelämän edustajasta koostunut kansainvälinen tilinpäätösstandar-dilautakunta (International Accounting Standards Board, IASB) on ne laatinut, osana IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards)? Näin ollen yhtiöt sidotaan yhdenmukaisiin ja vertailukelpoisiin standardeihin, jotka koskevat liikevaihdon, poistojen, johdannaisten, optioiden ja voiton arviointia. |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio tilivuoden 2005 alusta lähtien velvoittaa kaikki Euroopan noin 7 000 pörssiyhtiötä noudattamaan eurooppalaisten yritysten vuosikertomuksia koskevia yhdenmukaisia sääntöjä IAS 32 ja IAS 39, sellaisina kuin neljästätoista elinkeinoelämän edustajasta koostunut kansainvälinen tilinpäätösstandar-dilautakunta (International Accounting Standards Board, IASB) on ne laatinut, osana IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards)? Näin ollen yhtiöt sidotaan yhdenmukaisiin ja vertailukelpoisiin standardeihin, jotka koskevat liikevaihdon, poistojen, johdannaisten, optioiden ja voiton arviointia.

| 2. | Mitä takeita komissiolla on siitä, että IAS/IFRS-järjestelmässä tarkastellaan nykyistä ankarammin EU:n eri jäsenvaltioiden voimassa olevia sääntöjä yritysten kirjanpidosta ja vuosikertomuksista ja että pyrkimys yhdenmukaisiin sääntöihin ei samalla johda joustavampiin sääntöihin, jotka käytännössä voivat lisätä mahdollisuuksia vahingoittaa muita yrityksiä, viranomaisia, työntekijöitä, osakkeenomistajia, obligaa-tioidenhaltijoita, tavarantoimittajia tai palvelujentarjoajia ja asiakkaita? |
| --- | --- |

2.

Mitä takeita komissiolla on siitä, että IAS/IFRS-järjestelmässä tarkastellaan nykyistä ankarammin EU:n eri jäsenvaltioiden voimassa olevia sääntöjä yritysten kirjanpidosta ja vuosikertomuksista ja että pyrkimys yhdenmukaisiin sääntöihin ei samalla johda joustavampiin sääntöihin, jotka käytännössä voivat lisätä mahdollisuuksia vahingoittaa muita yrityksiä, viranomaisia, työntekijöitä, osakkeenomistajia, obligaa-tioidenhaltijoita, tavarantoimittajia tai palvelujentarjoajia ja asiakkaita?

| 3. | Katsooko komissio, että ottamalla käyttöön kyseiset säännöt voidaan estää Aholdin ja Parmalatin kaltaisten skandaalien toistuminen? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että ottamalla käyttöön kyseiset säännöt voidaan estää Aholdin ja Parmalatin kaltaisten skandaalien toistuminen?

| 4. | Sovelletaanko kyseisiä sääntöjä niin avoimesti, että ulkopuoliset järjestöt, tiedotusvälineet ja suuri yleisö voivat todella saada käsityksen asioiden kulusta eri pörssiyhtiöissä? |
| --- | --- |

4.

Sovelletaanko kyseisiä sääntöjä niin avoimesti, että ulkopuoliset järjestöt, tiedotusvälineet ja suuri yleisö voivat todella saada käsityksen asioiden kulusta eri pörssiyhtiöissä?

| 5. | Onko komissio tietoinen maaliskuussa 2001 perustetun EFR:n (European Financial Services Round Table) esittämästä arvostelusta IASB:tä kohtaan? EFR on huolissaan pankkien ja vakuutusyhtiöiden tulosten vuosivaihteluiden julkistamisesta. |
| --- | --- |

5.

Onko komissio tietoinen maaliskuussa 2001 perustetun EFR:n (European Financial Services Round Table) esittämästä arvostelusta IASB:tä kohtaan? EFR on huolissaan pankkien ja vakuutusyhtiöiden tulosten vuosivaihteluiden julkistamisesta.

| 6. | Mitä komissio aikoo tehdä, jotta saadaan varmuus 1. huhtikuuta 2004 mennessä IAS 32:n ja IAS 39:n pikaisesta käyttöönotosta? |
| --- | --- |

6.

Mitä komissio aikoo tehdä, jotta saadaan varmuus 1. huhtikuuta 2004 mennessä IAS 32:n ja IAS 39:n pikaisesta käyttöönotosta?

Tietolähde: Alankomaissa ilmestyvä päivälehti ”de Volkskrant”, 21. helmikuuta 2004

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio ja jäsenvaltiot vahvistivat talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa (Ecofin) 15. heinäkuuta 2003 sitoumuksensa toteuttaa neuvoston ja parlamentin vuonna 2002 hyväksymä Euroopan tilinpäätösrapor-tointia koskeva strategia sekä Euroopan unionin korkealaatuiset tilinpäätösstandardit. Komissio ja jäsenvaltiot korostivat, että EU:n on hyväksyttävä kansainväliset tilinpäätösstandardit mahdollisimman nopeasti, jotta niitä voidaan soveltaa 1. tammikuuta 2005 alkaen.

Komissio antoi 29. syyskuuta 2003 komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 (1), jolla kaikki nykyiset IAS-standardit hyväksyttiin osaksi yhteisön lainsäädäntöä, lukuun ottamatta standardeja IAS 32 ja 39, jotka olivat IASB:n (International Accounting Standards Board) uudistettavina.

Rahoitusinstrumenttien kirjaamista ja arvostamista koskeva IAS-standardi 39 on vielä IASB:n käsiteltävänä. Komission tarkoituksena on tutkia se mahdollisimman pian yhdessä IAS 32:n kanssa, jonka IASB julkisti joulukuussa 2003. Tutkinta suoritetaan EFRAGin (2) teknisten asiantuntijoiden kannan pohjalta ja yhteistyössä EU:n tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean kanssa.

Komissio katsoo EU:lle olevan erityisen tärkeää, että rahoitusvälineitä varten on vuonna 2005 käytössä vankka tilinpäätösstandardi. Sen avulla voidaan paremmin vertailla yrityksiä erityisesti pankki- ja vakuutusalalla, tuottaa parempaa tietoa sijoittajille ja osakkeenomistajille sekä tukkia kirjanpidon mahdolliset porsaanreiät, jotka voisivat johtaa tilinpäätöstietojen vääristelyyn.

IASB:lle on tärkeää varmistaa, että IAS 39 on sekä teoreettisesti vankka että sovellettavissa käytäntöön. Kumpikin ominaisuus sekä niiden keskinäisvaikutus ovat keskeisiä syitä IAS 39:n nykyiselle kiistanalaisuu-delle. Pankki- ja vakuutusalalla pelätään erityisesti, että tiedotusvälineillä ja suurella yleisöllä ei ole riittäviä valmiuksia erottaa toisistaan todellisista talouden vaihteluista johtuvaa aitoa volatiliteettia ja ”keinotekoista” volatiliteettia, jonka pohjana olevat monimutkaiset taloudellisen raportoinnin mallit soveltuvat joskus huonosti pankkien riskinhallintakäytäntöihin. Tämä huoli ilmenee myös Euroopan rahoituspalvelujen foorumin äskettäin omaksumasta kannasta. IAS 39:n monimutkaisuus sekä sen kattamien liiketapahtumien volyymi huomioon ottaen huoli on aiheellinen.

Komissio on sen vuoksi kehottanut sekä IASB:tä että pankkialaa jatkamaan vuoropuhelua tarvittavan ratkaisun löytämiseksi kahdessa jäljellä olevassa kiistakohdassa, jotka ovat makrosuojaus (suojauksen tehokkuus ja core deposit -erien suojaus) ja arvostusperiaatteisiin liittyvät ongelmat vakuutusalalla. Tilinpäätösstandardien laadinta on asteittainen prosessi, ja komissio toivoisi IASB:n saavan aikaan väliaikaisen ratkaisun, ennen kuin standardeihin aletaan tehdä keskipitkän tai pitkän aikavälin parannuksia.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 1725/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätös-standardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o (EY) 1606/2002 mukaisesti, EUVL L 261, 13.10.2003.

(2)  Tilinpäätöskysymysten asiantuntijakomitea (European Financial Reporting Advisory Group).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/837 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/837

---

(2004/C 84 E/0930)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0663/04

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Toimet susitihentymiä vastaan Suomessa

Suomen edustajiin Euroopan parlamentissa on otettu lisääntyvässä määrin yhteyttä susiuhan kasvettua Suomessa. Pienillä vesistöjen rajoittamilla alueilla susitihentymät ovat kasvaneet sellaisiksi, että ihmiset ovat jopa paniikin vallassa. Susien lisääntymisestä ja leviämisestä aivan uusille alueille on olemassa selvät merkit.

Suomen susikanta on yhteinen Venäjän kanssa ja populaation koko siksi jopa 10 000 yksilöä. Suurimmat ongelmat Suomessa ovat tietyillä alueilla itärajan tuntumassa, esimerkiksi Pohjois-Karjalassa on todistettavasti kymmeniä susia, jotka elävät aivan ihmisten parissa. Ruokolahdella on uusi tihentymä, joka estää perinteisen metsästysajokoirakilpailun järjestämisen alueella. Pohjoisempana suurpetokantojen kasvu lopettaa pian poronhoidon, joka on alueella perinteinen elinkeino.

Nykyistä EU:n sääntelemää susien kokonaan rauhoittamista pidetään paikallisten asukkaiden keskuudessa mahdottomana tilanteena. Jotta lisääntyneen kannan takia voitaisiin myöntää ”poikkeustapauksissa” kaatolupia, täytyy ongelmista olla pitkän ajan todistettava näyttö. Ihmiset eivät voi ymmärtää, kuinka monta hyvää hirvikoiraa pitää ensin menettää ja pitääkö lapsen kuolla koulutiellä ennen kuin tilanteelle voidaan tehdä mitään. Sosiaalisessa paniikkitilanteessa ei ole riittävää, että kaatolupia myönnetään vain ”ongelmayksilöiden” lopettamiseksi. Susikanta tulisi pitää sellaisena etteivät sudet tule asuinpihoihin ja koulureiteille aiheuttamaan pelkoa ja todellisia vaaratilanteita.

Nyt näyttää valitettavasti siltä, että päätöksiä tehdään vuosia vanhojen tietojen ja vain ympäristöjärjestöjen toimittamien tietojen pohjalta, ja samaan aikaan pidetään yllä uhkaa oikeuskäsittelyistä kansallisia viranomaisia kohtaan. Tällainen politiikka ei auta ihmisiä, jotka kohtaavat susia jatkuvasti.

Olen tutustunut komission vastaukseen P-4034/03 (1), mutta pyydän tarkennusta vastaukseen. Mitä toimia komissio aikoo tehdä, jotta viranomaiset pystyvät ja uskaltavat reagoida nopeasti tilanteeseen myös myöntämällä kaatolupia tarpeen mukaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Kuten parlamentin jäsen tietää, Euroopan unioniin liittyessään Suomi sitoutui noudattamaan yhteisön lainsäädäntöä ja sääntöjä. Useita suurpetoja, kuten sutta, maakarhua ja ilvestä, suojellaan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (2) (jäljempänä luontotyyppidirektiivi) liitteellä IV a. Tästä johtuen näihin lajeihin sovelletaan tiukkaa suojeluohjelmaa, jossa muun muassa edellytetään, että lajien yksilöiden tahallinen tappaminen on kielletty. Direktiivissä kuitenkin todetaan, että tietyissä tilanteissa saattaa olla tarpeen poiketa tästä yleisestä tiukan suojelun säännöstä. Tällaiset poikkeuksiin oikeuttavat tekijät, esimerkiksi yleinen turvallisuus ja maataloudelle aiheutuvat vahingot, luetellaan direktiivin 16 artiklassa. Jäsenvaltiot voivat soveltaa näitä poikkeuksia edellyttäen, että muuta tyydyttävää ratkaisua ei ole ja että poikkeus ei haittaa kyseisten lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä niiden luontaisella levinneisyysalueella.

Poronhoitoalueen susikannat Suomessa eivät sisälly direktiivin liitteeseen IV a, mutta ne luetellaan saman direktiivin liitteessä V. Tämä tarkoittaa sitä, että kannan valvomiseksi voidaan toteuttaa hallintatoimen-piteitä. Kyseisen liitteen soveltamisalaan kuuluvien lajien osalta sellaisten toimenpiteiden toteuttaminen, jotka voivat aiheuttaa kannan katoamisen paikallisesti tai häiritä kantaa vakavasti, on kuitenkin kielletty. Näin ollen periaatetta sovelletaan poronhoitoalueen susikantoihin (3). Asianmukaisten toimenpiteiden toteuttaminen edellä mainitussa asiassa kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Komission saamien tietojen mukaan sudet eivät ole lisääntyneet poronhoitoalueella viime vuosina.

Suomen viranomaisten komissiolle toimittamat porojen kuolleisuuslukuja koskevat tiedot osoittavat, että liikenteen aiheuttamat kuolemat (noin 2 500 poroa vuonna 2002) ovat huomattavasti merkittävämpiä kuin suurpetojen aiheuttamat kuolemat (sudet tappoivat 200—300 poroa vuonna 2002). Viralliset tiedot eivät selvästikään tue väitettä, jonka mukaan suurpedot saalistaisivat poroja niin paljon, että koko poronhoito (noin 200 000 poroa Suomessa vuonna 2002) olisi vaarassa.

Poronhoitoalueen ulkopuolella susien tappaminen sallitaan ainoastaan 16 artiklassa tarkoitetuissa poikkeustapauksissa, ts. jollei muuta tyydyttävää ratkaisua ole ja jollei poikkeus haittaa kyseisten lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä niiden luontaisella levinneisyysalueella. Komissio on tietoinen siitä, että Suomen viranomaiset sallivat muutamien susien tappamisen vuosittain mainittuja poikkeuksia soveltamalla.

Suomen susikanta on kasvanut viime vuosina, mutta kyseessä on hyvin pieni lisäys. Arvioidun nykyisen kannan (140 sutta Suomen toimittamien virallisten tietojen mukaan) ei voida katsoa edustavan suotuisan suojelun tasoa luontotyyppidirektiivissä esitetyssä tarkoituksessa. Suomen viranomaiset eivät kyseenalaista näitä tietoja, sillä susi sisältyy ympäristöministeriön ja Suomen ympäristökeskuksen uhanalaisia lajeja koskevaan Red Data Book -luetteloon. Tämänsuuruinen kanta on hyvin pieni joihinkin muihin jäsenvaltioihin (esimerkiksi Espanjassa on 2 000 sutta, Italiassa 500, Portugalissa 400) verrattuna.

Direktiivin liitteissä lueteltujen lajien hallinta kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan, mutta direktiivin vaatimukset on otettava huomioon. Komissio on keskustellut Suomen susikannan hallinnasta kansallisten viranomaisten kanssa monissa yhteyksissä ja rohkaissut viranomaisia kattavan politiikan ja lähestymistavan laadintaan yleisen kansallisen hallintasuunnitelman muodossa. Heinäkuussa 2002 Suomen viranomaiset lupasivat valmistella tällaisen suunnitelman vuoden 2002 loppuun mennessä. Suunnitelmaa ei ole vielä toimitettu komissiolle.

---

(1)  Katso sivu 136.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(3)  Neuvoston direktiivin 92/43/ETY 15 artikla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/838 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/838

---

(2004/C 84 E/0931)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0664/04

esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Jogurttilainsäädäntö

Nykyisin 15 jäsenmaata ohjaavat jogurttien markkinoilletuontia viitaten ainoastaan komission vuonna 1991 antamaan tiedonantoon, jonka tarkoitus oli tulkita tuomioistuimen määräämää tuomiota asiassa Smanor, jossa viitataan tätä tuotetta koskevaan samankaltaiseen nimityspulmaan. Tiedonannon mukaisesti jäsenvaltiot voivat maaperällään vapaasti kieltää jogurtti-nimen käytön lämpökäsitellyistä tuotteista. Mainittu tiedonanto tekee mahdolliseksi kolme poikkeusta tavaroiden vapaassa liikkuvuudessa ja myyntinimikkeiden kahdenkeskisessä tunnistamisessa; tuotteet ovat kaviaari, viinietikka ja jogurtti. Tällä hetkellä useat maat eivät tiedonantoon nojaten salli jogurtti-nimen käyttöä pastöroitujen jogurttien kohdalla, mikä selvästi aiheuttaa kaupan esteen yhtenäismarkkinoilla.

Ottaen huomioon sen, että viimeisimpien tieteellisten tutkimusten mukaan ei ole voitu todistaa, että eläviä bakteereja sisältävillä jogurteilla olisi oletettua terveysvaikutusta. Miksi tulisi siis jatkaa kauppatavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoittamista? Lisäksi se on samalla ristiriidassa sekä kuluttajan valinnanvapauden että oikeuden saada totuudenmukaista tietoa kanssa.

Suunnitteleeko komissio poistavansa kertakaikkisesti nämä yhtenäismarkkinoiden esteet yhdenmukaistamalla jogurttilainsäädännön?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio selvittää parhaillaan tarvetta antaa jogurttia ja jogurtin kaltaisia tuotteita koskevaa lainsäädäntöä, joka käsittäisi arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat näkökohdat.

Tämä selvitystyö saataneen päätökseen lähitulevaisuudessa, minkä jälkeen komissio antaa ehdotuksen parlamentille ja neuvostolle, jos täydentävä lainsäädäntö katsotaan tarkoituksenmukaiseksi ja tarpeelliseksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/839 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/839

---

(2004/C 84 E/0932)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0668/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Irlannin hallituksen yhteistyöhaluttomuus Lough Reen tutkimuksissa

Komissio antoi Irlannin hallitukselle huhtikuussa 2003 virallisen huomautuksen, josta ilmoitettiin lehdistötiedotteessa IP/03/544. Huomautus koskee sitä, että Irlannin hallitus ei ole suostunut tekemään yhteistyötä komission kanssa sen tutkiessa Lough Reen vedenlaadun huononemista koskevia valituksia ja selvittäessä, onko viimeaikaisten kehitysten kasautuvat vaikutukset otettu huomioon luontotyyppidirektiivin 92/43/ETY (1) mukaisesti. Onko komissio saanut Irlannilta vastausta huomautukseen? Mitä Irlanti tässä tapauksessa vastasi?

Mitä toimia komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa asian yhteydessä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema komission virallinen ilmoitus koski Irlannin haluttomuutta vastata tiedonantopyyntöön ympäristölainsäädännön noudattamisesta Roscommonin kreivikunnan Lough Ree -järven kohdalla. Tämän seurauksena Irlanti antoi yksityiskohtaisen vastauksen komission alkuperäiseen tiedonantopyyntöön. Vastauksen katsottiin päättävän Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisen yhteistyövelvollisuuden laiminlyönnistä johtuvan rikkomismenettelyn, eikä komissio harkitse tällä hetkellä mitään muita asiaa koskevia toimenpiteitä. Komissio käsittelee vielä alkuperäiseen kanteluun liittyviä olennaisia kysymyksiä (2).

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  P2001/4787.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/840 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/840

---

(2004/C 84 E/0933)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0683/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Lääkärintodistukset

Voiko komissio vahvistaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan työ- ja eläkehallinnon antamien lääkärintodistusten pitäisi olla valideja todisteita oikeuskäsittelyissä jäsenvaltioissa?

Katsooko komissio, että jäsenvaltio rikkoo EU:n lainsäädäntöä, jos se kieltäytyy hyväksymästä mainittuja asiakirjoja? Jos katsoo, mitä EU:n säädöksiä sovelletaan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

Komissiolla ei ole käytössään kaikkia niitä tietoja, jotka se tarvitsee voidakseen antaa tarkemman vastauksen arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen. Kysymyksessä ei mainittu, minkä vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisen antamat lääkärintodistukset oli esitetty todisteina toisen jäsenvaltion tuomioistuimessa.

Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (1) ja sen täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 (2) soveltamisen yhteydessä kysymys toisessa jäsenvaltiossa annettujen lääkärintodistusten todistusvoimasta on saatettu yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi seuraavissa tapauksissa: asia C-22/86, Rindone (tuomio 12. maaliskuuta 1987), asia C-45/90, Paletta I (tuomio 3. kesäkuuta 1992) ja asia C-206/94, Paletta II (tuomio 2. toukokuuta 1996). Edellä mainituissa asioissa annetuissa tuomioissa todetaan, että kun on kyse raha- tai luontoisetuuksien myöntämisestä (asetuksen (ETY) N:o 574/72 18 artikla), asuinpaikan tai oleskelupaikan laitoksen suorittamat, työkyvyttömyyden ilmenemistä ja kestoa koskevat lääketieteelliset toteamukset sitovat toimivaltaista laitosta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti, kun kyseinen laitos ei tutkituta asianomaista henkilöä valitsemallaan lääkärillä, mihin sillä on 18 artiklan 5 kohdan perusteella oikeus (Paletta). Tämä ei kuitenkaan estä työnantajaa esittämästä todisteita, joiden nojalla kansalliset tuomioistuimet voivat todeta, että kyseessä on väärinkäyttö tai vilpillinen toiminta, koska edellä mainitun 18 artiklan mukaisesti työkyvyttömyyteen vedonnut työntekijä ei ollut sairas. Lisäksi olisi otettava huomioon, että toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden lääkäreiden on katsottava tarjoavan samanlaiset pätevyystakeet kuin kansallisten lääkäreiden (asia C-158/96, Kohll, tuomio 28. huhtikuuta 1998).

Komissio tarvitsee lisätietoja voidakseen antaa tarkemman vastauksen parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen.

---

(1)  EYVL L 149, 5.7.1971.

(2)  EYVL L 74, 27.3.1972.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/840 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/840

---

(2004/C 84 E/0934)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0685/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhteisen ulkopolitiikan ja kolmansien valtioiden, kuten Yhdysvaltojen ja Venäjän, EU:n jäsenvaltioita kohtaan osoittaman erilaisen kohtelun vastakkaisuus

| 1. | Miten komissio arvioi sitä, että Yhdysvaltojen hallitus on toistuvasti osoittanut, ettei se katso Euroopan unionia valtioliitoksi, jonka kanssa tehdään yhtenäisiä sopimuksia kansainvälisistä suhteista, kaupasta ja ilmailusta, vaan sellaisten toisistaan erillisten valtioiden ryhmäksi, joita on kohdeltava eri tavoin sen mukaan, missä määrin ne ovat samaa mieltä Yhdysvaltojen käsityksistä ja eduista, mikä näkyy muun muassa yrityksistä tehdä yksittäisten jäsenvaltioiden ja tulevien jäsenvaltioiden kanssa sopimuksia Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) boikotoinnista sekä EU:n jäsenvaltioiden erilaisesta asemasta annettaessa sen alueelle sijoittautuneille yrityksille Irakia koskevien hankkeiden toimeksiantoja (ks. muun muassa vastaus kysymykseeni E-3948/03 (1))? |
| --- | --- |

1.

Miten komissio arvioi sitä, että Yhdysvaltojen hallitus on toistuvasti osoittanut, ettei se katso Euroopan unionia valtioliitoksi, jonka kanssa tehdään yhtenäisiä sopimuksia kansainvälisistä suhteista, kaupasta ja ilmailusta, vaan sellaisten toisistaan erillisten valtioiden ryhmäksi, joita on kohdeltava eri tavoin sen mukaan, missä määrin ne ovat samaa mieltä Yhdysvaltojen käsityksistä ja eduista, mikä näkyy muun muassa yrityksistä tehdä yksittäisten jäsenvaltioiden ja tulevien jäsenvaltioiden kanssa sopimuksia Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) boikotoinnista sekä EU:n jäsenvaltioiden erilaisesta asemasta annettaessa sen alueelle sijoittautuneille yrityksille Irakia koskevien hankkeiden toimeksiantoja (ks. muun muassa vastaus kysymykseeni E-3948/03 (1))?

| 2. | Miten komissio arvioi sitä, että Venäjä näyttää nyt seuraavan Yhdysvaltojen esimerkkiä, mikä ilmenee Venäjän kieltäytymisenä EU:n kanssa vuonna 1997 tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen soveltamisesta sellaisenaan 1. toukokuuta 2004 EU:n jäseniksi liittyviin kymmeneen uuteen jäsenvaltioon käyttäen perusteluna muun muassa taloudellista haittaa, jota Venäjä katsoo sille voivan aiheutua kaikkien EU:n jäsenvaltioiden yhtäläisestä kohtelusta? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio arvioi sitä, että Venäjä näyttää nyt seuraavan Yhdysvaltojen esimerkkiä, mikä ilmenee Venäjän kieltäytymisenä EU:n kanssa vuonna 1997 tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen soveltamisesta sellaisenaan 1. toukokuuta 2004 EU:n jäseniksi liittyviin kymmeneen uuteen jäsenvaltioon käyttäen perusteluna muun muassa taloudellista haittaa, jota Venäjä katsoo sille voivan aiheutua kaikkien EU:n jäsenvaltioiden yhtäläisestä kohtelusta?

| 3. | Missä määrin kolmansien maiden käyttäytymiseen Euroopan unionia kohtaan vaikuttaa se, että yksittäisiä jäsenvaltioita on Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä, ne ylläpitävät tämän lisäksi omia ydinaseita ja lukevat alueeseensa Euroopan maanosaan kuulumattomia alueita? |
| --- | --- |

3.

Missä määrin kolmansien maiden käyttäytymiseen Euroopan unionia kohtaan vaikuttaa se, että yksittäisiä jäsenvaltioita on Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä, ne ylläpitävät tämän lisäksi omia ydinaseita ja lukevat alueeseensa Euroopan maanosaan kuulumattomia alueita?

| 4. | Missä olosuhteissa komissio olettaa EU:n ulkopuolisten valtioiden, muun muassa Yhdysvaltojen, Venäjän, Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten suurten valtioiden, olevan halukkaampia suhtautumaan vakavasti sen pyrkimykseen saada EU:lle yhdenmukainen kansainvälinen asema? |
| --- | --- |

4.

Missä olosuhteissa komissio olettaa EU:n ulkopuolisten valtioiden, muun muassa Yhdysvaltojen, Venäjän, Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten suurten valtioiden, olevan halukkaampia suhtautumaan vakavasti sen pyrkimykseen saada EU:lle yhdenmukainen kansainvälinen asema?

| 5. | Katsooko komissio näissä olosuhteissa, että pyrkimys EU:n yhteiseen ulkopolitiikkaan ja EU:n tunnustamiseen maailmanpolitiikan suurvallaksi on edelleen realistinen? |
| --- | --- |

5.

Katsooko komissio näissä olosuhteissa, että pyrkimys EU:n yhteiseen ulkopolitiikkaan ja EU:n tunnustamiseen maailmanpolitiikan suurvallaksi on edelleen realistinen?

Lähde: Alankomaalainen päivälehti ”De Volkskrant”, 21. helmikuuta 2004.

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Komissio yhtyy siihen näkemykseen, että EU voi saada aikaan edistystä vain silloin, kun se hyväksyy yhtenäisiä kantoja ja puolustaa niitä johdonmukaisesti kanssakäymisessään kumppaneidensa kanssa eri puolilla maailmaa. Tähän vakaumukseen perustuivat komission erilaiset kannanotot Eurooppa-valmistelu-kunnalle ja etenkin 22. toukokuuta 2002 annettu tiedonanto ”Euroopan unionin suunnitelma” (2). Komission mielestä yhteisömenetelmä on ehdottomasti paras tapa ehdottaa, muokata ja lopulta tehdä yhtenäisiä päätöksiä ja esittää ne kansainvälisissä foorumeissa. Menetelmää käytetään jo kaupan alalla, jolla komission rooli jäsenvaltioiden puolestapuhujana on vahvistanut EU:n asemaa neuvottelukumppanina — jopa silloin, kun tärkeät kauppakumppanit ovat yrittäneet yllyttää komissiota ja jäsenvaltioita toisiaan vastaan.

EU on kuitenkin myös yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvien alojen ulkopuolella vahvistanut selkeitä ja johdonmukaisia kantoja lukuisiin tärkeisiin asioihin, kuten Haagin kansainväliseen rikostuomioistuimeen (ICC) ja Venäjän kanssa tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen. EU ei ole muuttanut kantaansa mihinkään näistä asioista. Se tulee puhumaan niistä entistä suuremmalla arvovallalla sen jälkeen, kun laajentuminen on toteutunut.

Joidenkin jäsenvaltioiden sotilaallinen vahvuus on väistämättä tärkeä tekijä kansainvälisissä suhteissa. Samoin on niiden jäsenvaltioiden asema, jotka ovat Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston ja kahdeksan johtavan teollisuusmaan ryhmän (G8-ryhmän) pysyviä jäseniä. Nämä jäsenvaltiot kuuluvat kuitenkin myös niihin, jotka ovat halukkaimpia rakentamaan ensimmäistä kertaa Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa. Kaikki jäsenvaltiot jakavat näkemyksen, jonka mukaan tällä alalla ja yleensäkin turvallisuuden alalla parhaillaan tehtävä työ on keskeisen tärkeää, jotta EU saisi merkittävän kansainvälisen aseman, vahvistaisi oikeusvaltioperiaatteen noudattamista maailmassa ja kykenisi antamaan täyden panoksen konfliktien ehkäisyssä ja kriisinhallinnassa.

Komissio pitää kannustavana sitä, että Eurooppa-valmistelukunta on sisällyttänyt perustuslakiluonnokseen useita seikkoja, jotka parantavat unionin valmiuksia. Selkeät päätöksentekoprosessit, parlamentin entistä vahvempi asema, ulkosuhteista vastaavan ”ulkoasiainministerin”/komission varapuheenjohtajan nimittäminen ja oikeushenkilöyden antaminen unionille. Perustuslakiluonnos auttaa myös parantamaan sisäistä koordinointia. Komissio toivoo, että perustuslaki hyväksytään ja että se tulee voimaan mahdollisimman pian.

Perustuslaki tulee kaupan, kilpailun sekä talous- ja rahaliiton (EMU) täytäntöönpanon ja euron käyttöönoton tavoin vaikuttamaan voimakkaasti EU:n näkyvyyteen ja asemaan maailmanlaajuisena toimijana. EU:n sisällä taas se, että EU:n ulkoasiainministeri toimii ulkoasiainministereiden neuvoston puheenjohtajana, helpottaa koordinointia. Perustuslaista ei tule kuitenkaan mitään yleislääkettä. Oikeudellisesta näkökulmasta siinä jätetään jäsenvaltioille mahdollisuus noudattaa eriytettyä lähestymistapaa yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) liittyvissä asioissa, kuten 16. kesäkuuta 2003 ICC:stä annetusta yhteisestä kannasta 03/444/YUTP ilmenee. Paljon tuleekin riippumaan ulkoministereiden kyvystä ja jäsenvaltioiden halusta panna täytäntöön perustuslakiluonnoksen teksti mutta myös sen henki, etenkin III-206 artiklan 1 kohdan osalta, jossa todetaan seuraavaa:

| | Jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. Ne puolustavat niissä unionin kantoja. Unionin ulkoasiainministeri vastaa tämän yhteensovittamisen järjestämisestä. |
| --- | --- |

Jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. Ne puolustavat niissä unionin kantoja. Unionin ulkoasiainministeri vastaa tämän yhteensovittamisen järjestämisestä.

Yksi ”ministeri”, joka pystyy sovittamaan yhteen sekä yhteisön ulkoisten toimien että jäsenvaltioiden panokset YUTP:hen, ja jonka tukena on yksi yhteinen ulkoisten toimien yksikkö, auttaa unionia sekä sen jäsenvaltioita ja toimielimiä muokkaamaan ja panemaan täytäntöön vahvoja ja yhtenäisiä ulkopoliittisia kantoja entistä johdonmukaisemmin ja yhtenäisemmin.

---

(1)  Katso sivu 744.

(2)  KOM(2002) 247 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/842 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/842

---

(2004/C 84 E/0935)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0689/04

esittäjä(t): Harald Ettl (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Direktiivin 2003/41/EY täytäntöönpano ja jäsenvaltioiden toimivalta ammatillisten lisäeläkkeiden määrittelyssä

Biometrisiltä riskeiltä suojaaminen ja etuuksien määrittely ei mielestäni ole yksiselitteistä yllä mainitussa direktiivissä.

Direktiivin 2003/41/EY (1) 9 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat säätää, että laitokset antavat suojan biometristen riskien varalta ja voivat palauttaa maksetut osuudet, jos työnantajat ja työntekijät tai heidän edustajansa niin sopivat.

Saman direktiivin 20 artiklassa (Rajatylittävä toiminta) säädetään, että vastaanottavassa jäsenvaltiossa etuuksia tarjoavien laitosten on noudatettava sosiaali- ja työlainsäädännön määräyksiä.

Jos jonkin jäsenvaltion sosiaali- ja työlainsäädännössä säädetään, että ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten on maksettava eläkkeitä koko jäljellä olevan elinajan ja suojattava biometrisiltä riskeiltä, onko tätä sovellettava kaikkiin tässä (vastaanottavassa) jäsenvaltiossa lisäeläkkeitä tarjoaviin laitoksiin, siis myös muista jäsenvaltioista peräisin oleviin laitoksiin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että direktiivin 2003/41/EY (2) 9 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltiot voivat toissijaisuusperiaate ja kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien tarjoamien eläke-etujen laajuus huomioon ottaen säätää, että jäsenille tarjotaan lisäetuutena mahdollisuutta eliniänodotukseen ja työkyvyttömyyteen liittyvien riskien ja perhe-eläkkeen kattamiseen sekä takuita maksettujen osuuksien palauttamista varten, jos työnantajat ja työntekijät tai heidän edustajansa niin sopivat.”

Jos jokin jäsenvaltio vaatisi tätä mahdollisuutta tarjottavaksi toissijaisuusperiaate ja kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien tarjoamien eläke-etujen laajuus huomioon ottaen, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoava laitos voi tarjota palveluja kyseisen jäsenvaltion alueella direktiivin 2003/41/EY 20 artiklan mukaisesti, kunhan tätä säännöstä noudatetaan.

---

(1)  EUVL L 235, 23.9.2003, s. 10.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/41/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2003, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta (EUVL L 235, 23.9.2003).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/843 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/843

---

(2004/C 84 E/0936)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/04

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Asunto-osuuskuntien omistusoikeuden loukkaamista Kreikassa koskevat valitukset

Omistusoikeus on turvattu yhteisön lainsäädännössä. Kuitenkin monien kreikkalaisten asunto-osuuskuntien ja Kreikan asunto-osuuskuntien valtakunnallisen liiton (joka edustaa 500 000:ta jäsentä) jatkuvasti esittämien valitusten mukaan kreikkalaiset viranomaiset asettavat edelleen esteitä näiden osuuskuntien omaisuuden hyödyntämisen tielle, vaikka Kreikan valtio on virallisesti tunnustanut nämä osuuskunnat ja vaikka Kreikan tuomioistuimet ovat useaan otteeseen antaneet tuomion niiden hyväksi.

Erityisen voimakkaita vastalauseita on esitetty ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministerin Papandreoun taktiikasta (Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle on jopa toimitettu asiaa koskeva vetoomus). Hän ajoi helmikuussa 2003 presidentin asetusta, jolla monien virallisesti tunnustettujen asunto-osuuskuntien, esimerkiksi Kreikan keskuspankin virkamiesten yhdistyksen 3 500 jäsenen asunto-osuuskunnan ja ”I Igia” -nimisen terveydenhoitoalan työntekijöiden 4 050 jäsenen osuuskunnan ym., omaisuus käytännössä sidotaan. Nämä osuuskunnat valittavat, että vaikka niiden alue on selvästi metsäalueiden ulkopuolella ja niitä ympäröivät alueet on (laillisesti tai laittomasti) rakennettu, vieläpä hyvin tiheästi (mikä ilmenee myös Kreikan valtion hallussa olevista ilmakuvista), ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö kuitenkin luo perusteettomasti esteitä sille, että ne voisivat hyödyntää omaa omaisuuttaan, mikä tapahtuu — niiden esittämien valitusten mukaan — valikoivalla tavalla siten, että kohteina ovat vain nämä osuuskunnat.

On syytä huomauttaa, että valtio on virallisesti tunnustanut nämä osuuskunnat jo 40 vuotta sitten ja että monet niiden jäsenistä ovat jo kuolleet maksettuaan vuosien aikana valtavia summia osuuskuntien perimiä maksuja, mutta kreikkalaisten viranomaisten edellä kuvatun viivytystaktiikan vuoksi kukaan näiden osuuskuntien jäsenistä ei ole vielä saanut tonttiosuutta, johon he ovat oikeutettuja.

Kuinka näitä tuhansia kansalaisia voidaan suojella tältä kreikkalaisten viranomaisten taktiikalta? Millä tavoin komissio voi puuttua asiaan tehokkaasti ja välittömästi, jotta ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö ja kreikkalaiset viranomaiset käsittäisivät aiheuttavansa turhaa ja aiheetonta vaivaa tuhansille kreikkalaisille? Mitä rangaistuksia voidaan määrätä jäsenvaltiolle, joka soveltaa tällaista taktiikkaa, jossa asetetaan jatkuvasti tuhansien Euroopan kansalaisten tielle esteitä virallisesti tunnustetun ja laillisen omaisuuden hyödyntämisessä?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Komissio toteaa, että parlamentin jäsenen mainitsemat omistusoikeuksien käytön esteet kuuluvat Kreikan viranomaisten toimivaltaan eikä niillä ilmeisesti ole yhteyttä yhteisön oikeuteen. Komissio ei voi näin ollen ryhtyä toimiin tässä asiassa. Komissio voisi puuttua asiaan vain siinä tapauksessa, että mainitut toimenpiteet rajoittaisivat unionin kansalaisten oleskeluoikeutta Kreikassa. Komission tietojen mukaan tästä ei kuitenkaan ole kysymys.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/844 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/844

---

(2004/C 84 E/0937)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0692/04

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yksityisyyden loukkaaminen tietoyhteiskuntahuippukokouksessa (WSIS)

Kysymyksen esittäjän komissiolta saamien tietojen mukaan Genevessä 10.—12. joulukuuta 2003 pidetyssä tietoyhteiskuntahuippukokouksessa käytettiin RFID-sirun sisältäviä kulkulupia, joilla valvottiin pääsyä tietyille kokousalueille.

Komission jäsen Erkki Liikanen totesi kirjalliseen kysymykseen P-4002/03 (1) antamassaan vastauksessa, että komissio aikoo hankkia lisätietoja selvittääkseen, onko Euroopan unionin välittämien henkilötietojen tapauksessa käytetty RFID-siruun perustuvia sovelluksia, ja jos on, niin miten niitä on käytetty, sekä voidakseen arvioida kyseisten tietojen käsittelyn oikeutusta yhteisön oikeuden valossa.

Onko komissio ryhtynyt tutkimaan edellä mainittua asiaa, ja mitä lisätietoja se on saanut tavasta, jolla tietoyhteiskuntahuippukokouksen organisaatio ja Sveitsin hallitus ovat käyttäneet RFID-siruja?

Onko komissio käynnistänyt tutkimuksen, joka koskee tavan, jolla tietoyhteiskuntahuippukokouksen organisaatio on käsitellyt tietoja, oikeutusta yhteisön oikeuden valossa?

Mitä tietoja komissiolla on tietoyhteiskuntahuippukokouksessa kerättyjen tietojen välittämisestä kolmansille maille ottaen erityisesti huomioon, että tietoyhteiskuntahuippukokouksen toinen vaihe pidetään Tunisiassa marraskuussa 2005?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-4002/03 annetussa vastauksessa ilmoitettiin, komissio on epävirallisesti selvittänyt Sveitsin viranomaisten kanssa RFID-tekniikan käyttöä tietoyhteis-kuntahuippukokouksessa.

Komissiolle on kerrottu, että YK:n alainen, tietoyhteiskuntahuippukokouksen järjestämiseen osallistunut Kansainvälinen teleliitto (ITU) vastasi huippukokouksen turvatoimista.

Komissio lähetti tämän vuoksi 17. maaliskuuta 2004 ITU:n pääsihteerille kirjeen, jossa se pyysi lisätietoja siitä, missä määrin ja millä tavoin RFID-pohjaisia sovelluksia käytettiin Euroopan unionista saatujen henkilötietojen suhteen, jotta komissio voisi arvioida tietojen käsittelyn laillisuutta Euroopan yhteisön oikeuden kannalta. Komissio on myös tiedustellut, ovatko toimet Sveitsin lainsäädännön mukaisia.

Tähän mennessä vastauksia ei ole vielä saatu.

---

(1)  Katso sivu 129.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/845 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/845

---

(2004/C 84 E/0938)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0693/04

esittäjä(t): Johanna Boogerd-Quaak (ELDR), Ieke van den Burg (PSE) ja Joke Swiebel (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ehdotus KOM(2003) 657 ja direktiivi 86/378/EY

Komission ehdotuksessa KOM(2003)657 naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla käsitellään sukupuolen mukaan määräytyviä vakuutusmatemaattisia tekijöitä. Komissio toteaa asianmukaisesti ehdotuksen perusteluissa ja johdanto-osan 13 kappaleessa, että sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä käytetään laajasti vakuutusalalla, vaikka ne eivät heijastakaan mitään objektiivisia eroja. Kyseisten vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö olisi kiellettävä ehdotuksen 4 artiklan nojalla. Suhtaudumme myönteisesti ajatukseen ja kannatamme komission ehdotusta.

Samanaikaisesti haluamme muistuttaa komissiota siitä, että neljännessä tasa-arvoista kohtelua koskevassa direktiivissä (neuvoston direktiivi 86/378/ETY (1), annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä) sallitaan edelleen sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten laskentakaavojen käyttö 6 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti.

Lisäksi tilanne voi johtaa sekaannukseen silloin kun on arvioitava, kuuluvatko lisäeläkejärjestelmät niin sanottuun toiseen tai kolmanteen pilariin ja pitääkö niitä tarkastella direktiivin 86/378/ETY vai uuden direktiivin mukaisesti.

Esitämme komissiolle seuraavan kysymyksen ottaen huomioon, että parlamentti ja neuvosto saavat pian hyväksyttäväkseen edellä mainitun ehdotuksen: Onko komissio valmis antamaan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen direktiivin 86/378/ETY tarkistamiseksi, jotta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö kiellettäisiin?

Stravos Dimasin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Komission ehdotuksessa EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuvaksi neuvoston direktiiviksi naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla kielletään käyttämästä sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä vakuutuspalveluissa ja yksityisissä eläkejärjestelmissä (kolmas pilari). Se ilmentää komission kantaa, jonka mukaan sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttäminen vakuutuspalveluissa ja kolmannen pilarin yksityisissä eläkejärjestelmissä ei ole yhdenmukaisen kohtelun periaatteen mukaista, ja se olisi kiellettävä.

Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä annetussa neuvoston direktiivissä 86/378/ETY (sellaisena kuin se on direktiivillä 96/97/EY (2) muutettuna) sallitaan sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttäminen työeläkejärjestelmissä (toinen pilari). Samoin, kun EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuva direktiivi on annettu, toisen ja kolmannen pilarin eläkejärjestelmiin sovelletaan erilaisia järjestelmiä sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käytön osalta.

Komissio katsoo, että eri järjestelmien käyttäminen toisen ja kolmannen pilarin eläkkeisiin ei aiheuta sekaannusta. EY-tuomioistuin on oikeuskäytännössään luonut EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan puitteissa selkeät arviointiperusteet, joilla määritellään, kuuluuko eläkejärjestelmä toiseen pilariin. EY-tuomioistuimen esittämä keskeinen kysymys on, maksetaanko eläke työntekijälle hänen ja hänen entisen työnantajansa välisen työsuhteen perusteella (katso esimerkiksi asia C-7/93, Beune).

Komissio lähestyy portaittain sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttöä toisen ja kolmannen pilarin eläkejärjestelmissä. Komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto harkitsivat sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttämistä toisen pilarin eläkejärjestelmissä vuonna 1986 direktiivin 86/378/ETY yhteydessä ja uudelleen vuonna 1996 direktiivin 96/97/EY yhteydessä. Molemmilla kerroilla lopputuloksena oli, että kyseisten tekijöiden käytön tulisi edelleen olla sallittu. Komissio jatkaa nyt neuvotteluja neuvoston kanssa kolmannen pilarin eläkkeistä, joita sen EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuva ehdotus koskee. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole tarkoituksenmukaista ehdottaa direktiivin 86/378/ETY tarkistamista toisen pilarin eläkkeiden osalta tässä vaiheessa, kun kolmanteen pilariin liittyvät neuvottelut jatkuvat.

---

(1)  EYVL L 225, 12.8.1986, s. 40.

(2)  EYVL L 46, 17.2.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/846 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/846

---

(2004/C 84 E/0939)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0694/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Komission ulkoisen toiminnan tilintarkastus

Mietinnön A5-0004/2004 60 kohdan mukaan Euroopan parlamentti pyytää komission sisäisen tarkastuksen toimialaa asettamaan etusijalle tämän osaston tekemien sopimusten ja myöntämien tukien laillisuuden ja asianmukaisuuden selvittämisen.

Voiko komissio ilmoittaa kuuluuko näiden komission sisäisen tarkastuksen toimialan tarkastamien sopimusten joukkoon EKR:n rahoittamia sopimuksia?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Sisäisen tarkastuksen toimiala (IAS) viimeistelee juuri EuropeAid-yhteistyötoimistoa (pääosasto AIDCO) koskevaa tarkastustaan hallinnonuudistusta koskevan valkoisen kirjan tavoitteiden mukaisesti.

Yhtenä tavoitteista oli AIDCOn talousprosessien tarkastaminen niiden Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja koskevien sitoumusten ja maksujen osalta, jotka ovat toteutuneet sisäisen hajauttamisen puitteissa sen jälkeen, kun uusi yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetus tuli voimaan. Ne lähetystöt, joille ei ole siirretty tehtäviä, eivät olleet tarkastuksen kohteena, ja parametrit asetettiin niin, että voidaan välttää päällekkäisyyttä parhaillaan käynnissä olevan erillisen sisäistä hajauttamista koskevan arvioinnin kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/846 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/846

---

(2004/C 84 E/0940)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0697/04

esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Osuuskassojen valtionapu

Voisiko komissio täsmentää, mitä määräyksiä sovelletaan myönnettäessä valtionapua pienille osuuskassoille, jotka toimivat määrätyillä paikallisalueilla?

Mario Montiti komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Määrätyillä paikallisalueilla toimiville luotto-osuuskunnille myönnettävään valtiontukeen sovelletaan valtiontuen yleistä sääntelykehystä ja oikeuskäytäntöä, jos EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiset vaatimukset täyttyvät. Koska luotto-osuuskuntien jäsenkunta, toiminta, tuotteet, koko ja tarkoitus eroavat toisistaan, ohjelmia on arvioitava tapauskohtaisesti.

Luotto-osuuskunnille myönnettyä tukea on tutkittava kunkin asian kannalta merkityksellisten valtion-tukisääntöjen perusteella. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 70/2001 (1) tai alueellisia valtiontukia koskevat komission suuntaviivat. On myös syytä muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 (1) mukaan yritykselle myönnettyä tukea, joka ei ylitä 100 000 euron enimmäismäärää kolmen vuoden ajanjaksolla, ei katsota perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi.

Jos luotto-osuuskuntien katsotaan tarjoavan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua ja saavan valtiontukea tällaisista palveluista aiheutuvien ylimääräisten nettokustannusten korvaamiseksi, tuen soveltuvuutta olisi arvioitava sen määrittämiseksi, voidaanko tukeen soveltaa perustamissopimuksen 8 6 artiklan 2 kohdassa määrättyä poikkeusta.

Edellä esitetty on tarkoitettu antamaan yleiskuva menettelystä, jota voidaan soveltaa luotto-osuuskunnille myönnetyn valtiontuen tutkintaan.

---

(1)  EYVL L 10, 13.1.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/847 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/847

---

(2004/C 84 E/0941)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Säilykkeet ja oliiviöljy

Välimeren alueella sijaitsevat yhteisön maat ovat maailman merkittävimpiä oliiviöljyn tuottajia. Tätä varovasti käsiteltävää tuotetta, joka on yksi Välimeren alueen tärkeimmistä viljelytuotteista, käytetään lukuisissa säilykkeissä, puolisäilykkeissä sekä kalasta ja äyriäisistä tehdyissä säilykevalmisteissa sekä myös peitenesteenä tai ruoka-aineena, koska sen ravintoarvo on korkea ja koska siitä on tullut ulkoisilla markkinoilla laadun ja terveellisen ruoanlaiton tunnusmerkki.

Tuotantokustannukset, joista yhteisön yritysten on vastattava, ovat huomattavasti korkeampia kuin kolmansista maista olevien kilpailijoiden. Jos komissio pitää kiinni säilykkeisiin käytettävän oliiviöljyn tuotantotuen poistamisesta, vähentääkö vai pidentääkö EU oliiviöljyn tuontitulleja, jotta yhteisön yritykset voivat kilpailla tasavertaisissa olosuhteissa kolmansien maiden yritysten kanssa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Yhteisön oliiviöljyn tuotanto edustaa 80:tä prosenttia koko maailman oliiviöljyn tuotannosta. Yhteisön sisäinen kaupankäynti muodostaa tärkeimmän osan oliiviöljyn kokonaiskaupasta. Oliiviöljyn kansainväliset viitehinnat määritellään yhteisön sisällä. Näin ollen yhteisössä toimivat oliiviöljypohjaisten säilykkeiden valmistajat hyötyvät siitä, että tuotanto tapahtuu siellä, missä oliiviöljyn tarjonta on maailmanlaajuisesti katsottuna suurinta. Näissä olosuhteissa säilykkeiden valmistukseen käytetyn oliiviöljyn tullien alentaminen ei ole perusteltua, koska markkinat toimivat normaalisti.

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien uutta yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa ehdotuksessaan komissio esittää, että järjestelyssä säilytetään oikeudellinen väline, jonka ansiosta komissio voisi suspendoida tullit osittain tai kokonaan oliiviöljyn riittävän tarjonnan varmistamiseksi sisämarkkinoilla tilanteissa, joissa oliiviöljyn markkinahinta on huomattavan korkea, tai joka mahdollistaisi oliiviöljylle avattavan tuontikiintiön, johon sovellettaisiin alennettua yhteistä tullitariffia. Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannon merkitys maailman kokonaistuotantoon verrattuna, kyseisiä toimenpiteitä voitaisiin soveltaa vain harvoissa tai poikkeuksellisissa olosuhteissa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/848 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/848

---

(2004/C 84 E/0942)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0699/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Säilykkeet ja oliiviöljy

Välimeren alueella sijaitsevat yhteisön maat ovat maailman merkittävimpiä oliiviöljyn tuottajia. Tätä varovasti käsiteltävää tuotetta, joka on yksi Välimeren alueen tärkeimmistä viljelytuotteista, käytetään lukuisissa säilykkeissä, puolisäilykkeissä sekä kalasta ja äyriäisistä tehdyissä säilykevalmisteissa sekä myös peitenesteenä tai ruoka-aineena, koska sen ravintoarvo on korkea ja koska siitä on tullut ulkoisilla markkinoilla laadun ja terveellisen ruoanlaiton tunnusmerkki.

| 1. | Säilykkeiden valmistuksessa käytettävän oliiviöljyn tukien poistaminen merkitsee säilykkeiden, puolisäilykkeiden ja muiden kala- ja äyriäistuotteiden tuotantokustannusten huomattavaa nousua. Onko komissio määritellyt, kuinka suuria ovat vahingot ja menetykset, joita tämäntyyppinen toimenpide aiheuttaa? |
| --- | --- |

1.

Säilykkeiden valmistuksessa käytettävän oliiviöljyn tukien poistaminen merkitsee säilykkeiden, puolisäilykkeiden ja muiden kala- ja äyriäistuotteiden tuotantokustannusten huomattavaa nousua. Onko komissio määritellyt, kuinka suuria ovat vahingot ja menetykset, joita tämäntyyppinen toimenpide aiheuttaa?

| 2. | Mitä mekanismeja komissio on suunnitellut, jotta näiden tukien mahdollinen poistaminen ei aiheuta yhteisön säilyketeollisuuden kilpailukyvyn, tuotannon, työpaikkojen ja tulevien markkinakiintiöiden vähenemistä? |
| --- | --- |

2.

Mitä mekanismeja komissio on suunnitellut, jotta näiden tukien mahdollinen poistaminen ei aiheuta yhteisön säilyketeollisuuden kilpailukyvyn, tuotannon, työpaikkojen ja tulevien markkinakiintiöiden vähenemistä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen itsekin korostaa, oliiviöljypohjaiset elintarvikkeet ovat yhä arvostetumpia kuluttajien keskuudessa ravitsemuksellisten ja aistinvaraisten ominaisuuksiensa vuoksi. Oliiviöljystä valmistetuista elintarvikkeista on tullut laadun ja terveellisen ruoanlaiton tunnusmerkki. Yhteisön menekinedistämistoimet, joita on toteutettu jo vuosia, ovat osaltaan vaikuttaneet oliiviöljyn myönteiseen kuvaan.

Tällä hetkellä yhä useammat kuluttajat haluavat käyttää oliiviöljypohjaisia säilykkeitä, ja he ovat valmiita maksamaan tuotteista myös korkeampia hintoja. Näin ollen tuotantotukien maksaminen ei enää ole perusteltua. Oliiviöljypohjaisten tuotteiden myönteisen kuvan takia komissio arvioi, ettei tuen lakkauttaminen vähennä myyntiä eikä näin ollen vaikuta yhteisössä toimiviin valmistajiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/848 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/848

---

(2004/C 84 E/0943)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0701/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Nimitysten ”vintage” ja ”tawny” käyttö kolmansissa maissa

Euroopan unionin viinin hallintokomitea päätti 10. helmikuuta antaa kolmansille maille, kuten Etelä-Afrikalle ja Australialle, luvan käyttää tiettyjä perinteisiä, yhteisössä tuotettuja viinejä koskevia nimityksiä edellyttäen, että tuotetut viinit täyttävät tietyt, unionin jäsenvaltioissa jo voimassa olevia edellytyksiä vastaavat tiukat edellytykset. Päätös hyväksyttiin äänestyksessä, jossa tuottajamaat, kuten Portugali, vastustivat ehdotusta, ja Portugalin lehdistön mukaan Euroopan komissio hyväksyi päätöksen 23. helmikuuta.

Uudet säännöt koskevat Port-viiniin liittyviä nimityksiä ”tawny”, ”ruby”, ”vintage”, ”late bottle” ja Madeira-viiniin liittyviä nimityksiä ”escuro”, ”fino”, ”frasqueira”, ”reserva velha” ja ”solera”. Port- ja Madeira-viinien lisäksi säännöt koskevat Moscatel de Setúbal ja Carcavelos-viineihin liittyviä nimityksiä ”vinho regional”, ”vinho generoso” ja ”vinho doce natural”.

Vuonna 2002 annettu ehdotus voi helpottaa WTO:ssa käytäviä ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia neuvotteluja mutta lisää (epäreilua) kilpailua yhteisössä tuotettujen viinien kanssa ja siitä aiheutuvia sosioekonomisia vaikutuksia, asettaa nimitykset ja vuosien mittaan vakiintuneet tuotemerkit kyseenalaisiksi ja aiheuttaa epäselvyyttä kuluttajille. Siten esitän Euroopan komissiolle seuraavat kysymykset:

| 1. | Onko komissio tehnyt tutkimusta toimenpiteiden sosioekonomisista vaikutuksista tuottajamaihin? Kuinka ehdotuksen arvioidaan vaikuttavan Portugaliin? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tehnyt tutkimusta toimenpiteiden sosioekonomisista vaikutuksista tuottajamaihin? Kuinka ehdotuksen arvioidaan vaikuttavan Portugaliin?

| 2. | Eikö komissio katso yhteisön nimitysten puolustamisen olevan välttämätöntä kolmansien maiden kanssa tehtyjen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien ja kauppasopimusten puitteissa? Miksi komissio ajaa tuottajamaita haittaavaa ehdotusta, joka kyseenalaistaa näiden nimitysten laadun ja lisäarvon? Kuinka komissio aikoo valvoa tämän kaltaista tuontia? |
| --- | --- |

2.

Eikö komissio katso yhteisön nimitysten puolustamisen olevan välttämätöntä kolmansien maiden kanssa tehtyjen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien ja kauppasopimusten puitteissa? Miksi komissio ajaa tuottajamaita haittaavaa ehdotusta, joka kyseenalaistaa näiden nimitysten laadun ja lisäarvon? Kuinka komissio aikoo valvoa tämän kaltaista tuontia?

| 3. | Onko asianosaisia tuottajia varten varattu korvausmenettelyjä? |
| --- | --- |

3.

Onko asianosaisia tuottajia varten varattu korvausmenettelyjä?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio antoi uusia sääntöjä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta, jotta WTO:n paneelimenettelyä ei käynnistettäisi. Se olisi aiheuttanut vakavan vaaran eurooppalaiselle viinien päällysmerkintöjä koskevalle politiikalle.

Sen jälkeen kun asetus (EY) N:o 753/2002 (1) annettiin tiedoksi WTO:lle, useat kolmannet maat ovat esittäneet sille kommenttejaan ja ilmaisseet varaumiaan. Genevessä on järjestetty kaksi tätä aihetta koskevaa kuulemistilaisuutta. Kolmannet maat katsoivat, että eräiden perinteisten merkintöjen yksinomainen suoja (B osa) on uusi teollis- ja tekijänoikeus, jonka unioni myöntää teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) mukaisesti ja joka on maantieteellisille merkinnöille jo myönnetyn suojan kaltainen. WTO:n paneeli olisi näin ollen voinut vaarantaa maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan EU:n politiikan, mitä tuli välttää.

Komissio päätti tehdä kyseiseen asetukseen eräitä muutoksia kolmansien maiden esittämien huomautusten perusteella. Komissio hyväksyi muutokset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (2) 75 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti viinin hallintokomitean äänestyksen jälkeen, minkä jälkeen asetus annettiin tiedoksi WTO:lle.

Muutokset koskevat erityisesti kolmansien maiden mahdollisuutta käyttää eräitä perinteisiä merkintöjä noudattaen samoja sääntöjä kuin jäsenvaltioihin sovellettavat säännöt. Huomioon oli otettava myös, että useilla kolmansilla mailla ei ole viinialalla keskitettyä lainsäädäntöä. Sen vuoksi lainsäädäntöjärjestelmään liittyvät eurooppalaiset vaatimukset muutettiin ja korvattiin ”lainsäädäntöä” koskeva vaatimus ”sovellettavilla säännöillä”. Näihin sääntöihin kuuluvat myös edustavien ammattialan järjestöjen säännöt. Asetukseen sisällytettiin myös edustavuuden määritelmä.

Samoin on tärkeää korostaa, että neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 ei viitata kahden tyyppisiin perinteisiin merkintöihin (päinvastoin kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III), vaan ainoastaan komission mahdollisuuteen vahvistaa perinteisiä merkintöjä koskevia vaatimuksia jäsenvaltioiden kansallisten säännösten mukaisesti.

Uudet edellytykset, jotka koskevat yhteisön perinteisten merkintöjen käyttöä kolmansissa maissa, ovat vastaavat kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III olevan A osan perinteisten merkintöjen käyttöä aiemmin koskeneet edellytykset.

Näihin edellytyksiin kuuluvat asetuksen (EY) N:o 316/2004 (3) 1 artiklan 10 kohdan, jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 753/2002 37 artiklan 1 kohdan e alakohtaa, mukaisesti seuraavat:

| — | kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot; |
| --- | --- |

—

kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot;

| — | perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan; |
| --- | --- |

—

perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan;

| — | jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta; |
| --- | --- |

—

jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta;

| — | on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus. |
| --- | --- |

—

on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus.

Komissiolle esitetyssä kirjallisessa kysymyksessä mainittujen portugalilaisten perinteisten merkintöjen osalta on täytettävä useita edellytyksiä, jotta kolmannet maat voivat käyttää niitä yhteisössä. Jotta siis perinteistä merkintää, kuten ”Ruby”, ”Tawny”, ”Vintage” (johon voidaan lisätä ilmaisu ”Late Bottle”), ”Canteiro” tai ”Frasqueira”, voisi käyttää muussa sellaisessa väkevässä viinissä, joka ei ole portviiniä eikä madeiraa, englannin tai portugalin kielen on tapauksesta riippuen oltava kolmannen maan virallinen kieli ja perinteistä merkintää on pitänyt käyttää vähintään kymmenen vuoden ajan, tai englannin tai portugalin kielen on oltava tunnustettu toiseksi kieleksi kyseisen kolmannen maan lainsäädännössä ja merkintää on pitänyt käyttää vähintään 25 vuoden ajan. Ilmaisun on niin ikään oltava erityinen ja erottuva, eikä se saa johtaa kuluttajaa harhaan pidettäessä viiniä kaupan Euroopassa. Ilmaisun käytöllä kolmannessa maassa on myös oltava tietty perinne.

Tässä yhteydessä on syytä tarkentaa, että yhteisön ulkopuoliset maat kritisoivat tätä perinteisten merkintöjen luokkaa (B osa) sillä perusteella, että yhteisö loi uuden teollis- ja tekijänoikeuden maantieteellisten merkintöjen lisäksi ja että yhteisön ulkopuolisten maiden oli mahdotonta käyttää merkintöjä (esim. ”Fino”, ”Claret”, ”Vintage”) viineissään yhteisön markkinoilla, vaikka joitakin näistä ilmaisuista on käytetty pitkään muualla maailmassa.

Perinteisiä merkintöjä ”Reserva velha”, ”Solera”, ”Vinho regional”, ”Vinho generoso” tai ”Vinho doce natural” koskevia käyttöedellytyksiä kolmansissa maissa ei ole muutettu, koska ne sisältyvät jo asetuksen (EY) N:o 753/2002 III liitteessä olevaan A osaan.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 753/2002, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta, EYVL L 118, 4.5.2002.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1493/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, viinin yhteisestä markkinajärjestelystä, EYVL L 179, 14.7.1999.

(3)  Komission asetus (EY) N:o 316/2004, annettu 20 päivänä helmikuuta 2004, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttamisesta, EYVL 55, 24.2.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/850 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/850

---

(2004/C 84 E/0944)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0705/04

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Mafian toiminnan ja järjestäytyneen rikollisuuden valvontaorganisaation perustaminen Euroopan unioniin

Talouselämän globaalistuminen ja lisääntynyt rahaliikenteen vapautuminen ovat omalta osaltaan vaikuttaneet vakavan, rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden syntymiseen myös Euroopassa. Tässä yhteydessä on kyse useassa eri maassa toimivista rikollisjärjestöistä ja rikollisesta toiminnasta yleensä.

Järjestäytynyt ja rajat ylittävä rikollisuus EU:ssa koskee ihmisten elimillä ja kudoksilla käytävää kauppaa, naisten ja lasten hyväksikäyttöä, huumausaineiden ja aseiden salakuljetusta, jätteiden (myös radioaktiivisten jätteiden) laittomaa kauppaa sekä eläinten ja taide-esineiden salakuljetusta.

Tämänhetkisten perusteellisten poliisitutkimusten perusteella on voitu todeta, että tietyt eurooppalaiset mafiaorganisaatiot, kansainväliset terroristijärjestöt ja puolisotilaalliset eteläamerikkalaiset järjestöt toimivat yhteistyössä.

Eurooppalaisella rikosten torjuntaan tarkoitetun verkoston operatiivista toimintaa rajoitetaan aivan ilmeisesti eikä Euroopan parlamentin jäsenillä ole mahdollisuutta osallistua välittömästi työskentelyyn.

Eikö komissio katso, edellä esitettyjen tietojen perusteella, että olisi perustettava valvontaelin, jossa on mukana parlamentin edustaja ja että tämän elimen tehtävänä olisi tehdä kattava ja perusteellinen analyysi järjestäytyneestä rikollisuudesta, kuten mafian toiminnasta Euroopassa sekä tutkia perusteellisesti syitä ja tuhoisia sosioekonomisia vaikutuksia? Katsooko komissio, että tällaisen valvontaorganisaation olisi tehtävä ratkaisuehdotuksia jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmän rangaistusmenettelyissä esiintyvien erojen vähentämiseksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Järjestäytyneen rikollisuuden laajuus, luonne ja menetelmät muuttuvat nopeasti nykymaailmassa ja muodostavat vakavan uhan kansalaisten ja yhteiskunnan turvallisuudelle.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa voidaan suuresti helpottaa lisäämällä toimenpiteitä, tehostamalla toimintatapoja koskevan tiedon vaihtoa, asettamalla yhteisiä painopistealueita ja koordinoimalla kansallisia toimintamalleja EU:n tasolla eli kokoamalla, analysoimalla ja vaihtamalla tietoja ja asiantuntemusta. Kansallisiin toimiin voidaan saada lisäarvoa myös kehittämällä EU:n yhteisiä menetelmiä ja infrastruktuu-reita rikostiedustelutietojen kokoamiseksi, analysoimiseksi ja käyttämiseksi ja yhteisten profilointimenetel-mien laatimiseksi.

EU:n lainvalvonta- ja oikeusyhteistyön viimeaikaisia saavutuksia ovat varsinkin puitepäätös eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä (1) ja puitepäätös omaisuuden jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa (2).

Eurojustin perustaminen on tärkeä osa kansallisten syyttäjäviranomaisten toiminnan asianmukaista koordinointia käytännön poliisi- ja oikeusyhteistyössä. Eurojust on toiminut Haagista käsin joulukuusta 2002 alkaen. Useiden jäsenvaltioiden tekemän aloitteen perusteella on myös päästy periaatesopimukseen yhteisten tutkintaryhmien perustamisesta keskinäistä oikeusapua koskevan vuoden 2000 yleissopimuksen voimaansaattamiseksi.

Myös Europolin roolia on tehostettu. Tarkoituksena on ollut laajentaa sen toimeksianto kaikkiin Europol-yleissopimuksen liitteessä mainittuihin kansainvälisen rikollisuuden vakaviin muotoihin. Europol julkaisee vuosittain jäsenvaltioilta saamiensa tietojen perusteella kertomuksen järjestäytyneestä rikollisuudesta EU:ssa. Kertomuksen tärkeimpänä tavoitteena on kerätä ja jakaa tietoa järjestäytyneestä rikollisuudesta EU:ssa, joten se tarjoaa tehokkaan perustan, jonka avulla hallitukset ja parlamentit voivat laatia jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla yhtenäisiä politiikkoja. Kertomus auttaa myös lainvalvonnasta päättäviä tahoja asettamaan painopistealueita ja kohdentamaan resursseja tarkoituksenmukaisesti.

Rikollisen toiminnan paljastamista ja tutkintaa ja tekijöiden syytteeseen asettamista koskevissa asioissa tehtävä EU-yhteistyö laajentaa järjestäytyneen rikollisuuden tehokkaiden torjuntatoimien ja kansallisten lainvalvontatoimien mahdollisuuksia. Tätä yhteistyötä tuetaan keräämällä, jakamalla ja vaihtamalla tietoja tiedotusverkostojen välityksellä, tekemällä operatiivista yhteistyötä, perustamalla yhteisiä koulutusohjelmia ja tekemällä muita tiedon jakamiseen liittyviä järjestelyjä. Yhteistyötä tuetaan myös tieteellisillä poliisitiedoilla ja oikeuslääketieteen tiedoilla sekä koordinoimalla niitä koskevia toimia. Lainvalvontaviranomaisten yhteistyön ja niiden toiminnan koordinoinnin tukeminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden välinen yhteistyökumppanuus vauhdittavat operatiivista yhteistyötä.

Järjestäytyneen talousrikollisuuden torjuntatoimien arviointi ja seuranta ovat nousemassa yhä merkittävämmäksi osaksi komission toimintaa. Komissiossa ollaankin kehittämässä työskentelymenetelmiä ja asettamassa toiminnalle painopisteitä ja tavoitteita tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten, kuten Europolin, Eurostatin ja jäsenvaltioiden tilastokeskusten, asiaan erikoistuneiden tiedeyhteisön sektorien ja tarvittaessa myös yksityisen sektorin kanssa.

Komissio aikoo perustaa tilastotietoja ja rikostutkimuksia käsitteleviä eurooppalaisia asiantuntijaryhmiä sekä rikostilastoista vastaavien kansallisten yhteyshenkilöiden verkoston. Komissio on jo järjestänyt tämän aloitteen valmistelemiseksi kaksi ad hoc -asiantuntijakokousta osana järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsittelevää foorumia.

Komissio tukee tältä osin myös eri alojen järjestäytyneestä rikollisuudesta laadittavia taloudellisia riskinarviointeja. Sen tavoitteena on laatia taloudellista riskianalyysia koskeva eurooppalainen menettely-ohjeisto ja tukea ennakkovaroitusjärjestelmien kehittämistä, esikuva-analyysihankkeita sekä rikosten vähentämistä, uhriksi joutumista ja rikospelkoa koskevien hyvien toimintatapojen määrittämistä ja niitä koskevien tietojen vaihtamista.

Tässä yhteydessä arvioidaan lisäksi erityisten seurantakeskusten tuottama mahdollinen lisäarvo.

---

(1)  Neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä — Tiettyjen jäsenvaltioiden lausumat puitepäätöksen tekemisestä, EYVL L 190, 18.7.2002.

(2)  Neuvoston puitepäätös 2003/577/YOS, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa, EUVL L 196, 2.8.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/852 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/852

---

(2004/C 84 E/0945)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0706/04

esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Viini

Euroopan komissio hyväksyi yllättäen helmikuussa viinin nimityksiä koskevaan säännökseen muutoksen, joka mahdollistaa, että kolmannet maat markkinoivat alueellamme viinejä, joissa käytetään vastoin tuottajamaiden kantaa Euroopan unionin perinteisiä nimityksiä, kuten crianza, reserva tai gran reserva.

Toisaalta komissio on käynyt jo vuosia tiukkoja kahdenvälisiä neuvotteluja ja neuvotteluja WTO:n kautta perinteisten nimitysten säilyttämiseksi. Monet kolmannet maat ovat äskettäin valittaneet WTO:ssa viinien nimityksiä koskevasta asetuksesta (EY) N:o 753/2002 (1), jotta käytännössä ei annettaisi lupaa yhteisön perinteisten nimitysten käyttöön.

Voiko komissio selittää, miksi se ei ole odottanut WTO:n lausuntoa ennen lainsäädäntömme muuttamista eikä ole täten antanut mahdollisuutta puolustaa etujamme WTO:ssa?

Mihin perustuu muutos Euroopan unionin perinteiseen kantaan tällä alalla?

Kuinka paljon komissio uskoo alan menettävän tulojaan?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Komissio antoi uusia sääntöjä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta, jotta Maailman kauppajärjestön (WTO) paneelimenettelyä ei käynnistettäisi. Se olisi aiheuttanut vakavan vaaran eurooppalaiselle viinien päällysmerkintöjä koskevalle politiikalle.

Kuten kirjallisessa kysymyksessä mainitaan, sen jälkeen kun asetus (EY) N:o 753/2002 (2) annettiin tiedoksi WTO:lle, useat kolmannet maat ovat esittäneet sille kommenttejaan ja ilmaisseet varaumiaan. Genevessä on järjestetty kaksi tätä aihetta koskevaa kuulemistilaisuutta. Kolmannet maat katsoivat, että eräiden perinteisten merkintöjen yksinomainen suoja (B osa) on uusi teollis- ja tekijänoikeus, jonka Euroopan unioni myöntää TRIPS-sopimuksen mukaisesti ja joka on maantieteellisille merkinnöille jo myönnetyn suojan kaltainen. WTO:n paneeli olisi näin ollen voinut vaarantaa maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan EU:n politiikan, mitä tuli välttää.

Komissio päätti tehdä kyseiseen asetukseen eräitä muutoksia kolmansien maiden esittämien huomautusten perusteella. Muutokset koskevat erityisesti kolmansien maiden mahdollisuutta käyttää eräitä perinteisiä merkintöjä noudattaen samoja sääntöjä kuin jäsenvaltioihin sovellettavat säännöt.

Huomioon oli otettava myös, että useilla kolmansilla mailla ei ole viinialalla keskitettyä lainsäädäntöä. Sen vuoksi lainsäädäntöjärjestelmään liittyvät eurooppalaiset vaatimukset muutettiin ja korvattiin ”lainsäädäntöä” koskeva vaatimus ”sovellettavilla säännöillä”. Näihin sääntöihin kuuluvat myös edustavien ammattialan järjestöjen säännöt. Asetukseen sisällytettiin myös edustavuuden määritelmä.

Samoin on tärkeää korostaa, että neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 (3) ei viitata kahden tyyppisiin perinteisiin merkintöihin (päinvastoin kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III), vaan ainoastaan komission mahdollisuuteen vahvistaa perinteisiä merkintöjä koskevia vaatimuksia jäsenvaltioiden kansallisten säännösten mukaisesti.

Uudet edellytykset, jotka koskevat yhteisön perinteisten merkintöjen käyttöä kolmansissa maissa, ovat vastaavat kuin asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III olevan A osan perinteisten merkintöjen käyttöä aiemmin koskeneet edellytykset.

Näihin edellytyksiin kuuluvat asetuksen (EY) N:o 316/2004 (4) 1 artiklan 10 kohdan, jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 753/2002 37 artiklan 1 kohdan e alakohtaa, mukaisesti seuraavat:

| a) | kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot; |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan on esitettävä komissiolle perusteltu hakemus ja toimitettava perinteisen merkinnän hyväksymistä tukevat tiedot;

| b) | perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan; |
| --- | --- |

b)

perinteisen merkinnän on oltava tehty hakemuksen tehneen kolmannen maan virallisella kielellä ja sitä on pitänyt käyttää kyseisellä kielellä vähintään kymmenen vuoden ajan;

| c) | jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta; |
| --- | --- |

c)

jos perinteisen merkinnän kieli ei ole virallinen kieli, sen käytöstä on säädettävä kyseessä olevan kolmannen maan lainsäädännössä; tällaista muun kielistä perinteistä merkintää on pitänyt käyttää keskeytyksettä vähintään 25 vuotta;

| d) | on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus. |
| --- | --- |

d)

on noudatettava myös muita samassa asetuksessa säädettyjä, merkintään liittyviä kriteereitä (erityisyys, erottuvuus) ja estettävä harhaanjohtamisen mahdollisuus.

Komissiolle osoitetussa kirjallisessa kysymyksessä mainittuja espanjalaisia perinteisiä merkintöjä ”Reserva”, ”Gran Reserva” tai ”Crianza” koskevia käyttöedellytyksiä kolmansissa maissa ei ole muutettu, sillä kyseiset merkinnät sisältyvät jo asetuksen (EY) N:o 753/2002 liitteessä III olevaan A osaan.

---

(1)  EYVL L 118, 4.5.2002, s. 1.

(2)  Komission asetus (EY) N:o 753/2002, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta, EYVL L 118, 4.5.2002.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1493/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, viinin yhteisestä markkinajärjestelystä, EYVL L 179, 14.7.1999.

(4)  Asetuksen (EY) N:o 753/2002 muuttamista koskeva komission asetus (EY) N:o 316/2004, annettu 20 päivänä helmikuuta 2004, EYVL 55, 24.2.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/854 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/854

---

(2004/C 84 E/0946)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0712/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Portugalin vuotuisen sokerikiintiön lisääminen

Vieraillessani äskettäin Portugalin Coruchessa sijaitsevassa Sociedade de Desenvolvimento agro-industrial SA -yrityksessä (DAI) pystyin toteamaan, että vuonna 2002 yritys onnistui hankkimaan portugalilaisilta maanviljelijöiltä kaiken tarvittavan raaka-aineen Manner-Portugalille myönnetyn valkoisen sokerin kiintiön tuottamiseksi.

Kuitenkin DAI-yritykselle myönnetty vuotuinen kiintiö, noin 70 000 tonnia sokerijuurikkaasta valmistettavaa valkoista sokeria, edustaa vain noin 23 prosenttia Portugalin markkinoiden tarpeesta. Nykyään DAI-yritys pystyy tuottamaan yli 100 000 tonnia valkoista sokeria, ja Alquevan patoalueella Portugalin maanviljelijöiden on mahdollista tuottaa lisää sokerijuurikasta.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle, minkälaisia toimenpiteitä on harkittu, jotta otettaisiin huomioon sokerin YMJ:n tarkistaminen sekä tarve lisätä Manner-Portugalin kiintiötä 100 000 tonniin.

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19. kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) 39 artiklan mukaisesti varmistetaan, että Portugaliin sijoittautunut puhdistusteollisuus saa hankkia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maista (AKT-maista) tuotua etuuskohteluun oikeutettua raakaa ruokosokeria lähes 300 000 tonnia. Tämä määrä vastaa Portugalin sokerinkulutusta, ja sen keskimääräinen tuontihinta on lähes 500 euroa tonnilta.

Säädös mahdollistaa Portugalin puhdistamojen toiminnan ylläpitämisen ja Portugalin perinteisen sokerin-hankinnan jatkamisen tietyistä Afrikan maista.

Lisäksi Portugalin juurikassokerin tuotantokiintiö on ollut liittymisestä lähtien noin 70 000 tonnia, vaikkei maa ollutkaan aikaisemmin sokerintuottaja. Suhteellisen korkeista tuotantokustannuksista huolimatta viljely sai jalansijaa, kehittyi vähitellen ja yltää nykyisin kiintiön rajan mukaiseen määrään.

Sokerintuotannon kukoistaessa Portugalin sokerinvienti, joka oli aikaisemmin ollut olematonta, kehittyi ja on nyt 90 000 tonnia.

Lähes puolet tästä määrästä viedään yhteisön ulkopuolisiin maihin. Sokerille myönnetään vientitukea, jonka yksikkömäärä ylittää nykyisin 500 euroa tonnilta. Vientitukien avulla Portugalin markkinoiden ylijäämäisen sokerin hinta saadaan lähemmäksi maailmanmarkkinahintaa, alle 200 euroon tonnilta. Ylijäämäsokeria myydään muihin yhteisön jäsenvaltioihin, erityisesti Espanjaan.

Portugalin markkinoiden sokerinhankinnan erityispiirteiden vuoksi juurikassokerin tuotantokiintiön nostaminen johtaisi tarpeeseen lisätä sokerinvientiä ja sille myönnettävää vientitukea, eikä sitä voida perustella taloudellisesti.

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/855 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/855

---

(2004/C 84 E/0947)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0713/04

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Sinkin riskinarviointiprosessin hallinta

Vuonna 2002 ilmaisin huolestumiseni sinkin riskinarviointiprosessin hallinnasta ja sen mahdollisesta ennenaikaisesta päättämisestä ottamatta huomioon kaikkia asiaan liittyviä uusia tutkimustuloksia. Tämä biologisesti välttämättömän metallin ensimmäinen riskinarviointi, joka toteutetaan nykyisen kemikaalilainsäädännön mukaisesti, toimii ennakkotapauksena tuleville riskinarvioinneille. Siitä on myös tulossa tyyppiesimerkki sellaisen prosessin huonosta hallinnasta, jonka tulisi perustua parhaisiin käytettävissä oleviin tieteen saavutuksiin.

Äskettäin olen jälleen tuntenut huolestuneisuutta sinkin riskinarviointiraportin viimeisen luonnoksen julkaisemisen jälkeen, koska siinä yksinkertaisesti tulkitaan väärin tai jätetään huomiotta 18 kuukautta kestäneiden, teollisuuden rahoittamien tutkimusten tulokset, joita pidetään tieteellisesti luotettavimpina. Raportin laadinta herättää myös perustavanlaatuisia kysymyksiä liiallisesta pidättyväisyydestä ja riittämättömästä rehellisyydestä ja avoimuudesta tieteellisiin tutkimustuloksiin sovelletun hyvin valikoivan lähestymistavan suhteen, jota on noudatettu kaksi vuotta sitten tehtyjen alustavien johtopäätösten perustelemiseksi ja säilyttämiseksi.

Vastaavassa tapauksessa vastikään julkaistussa myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän komission tiedekomitean (CSTEE) lausunnossa valituksesta 1999/5056/NL arvostellaan samanlaista riskinarviointia siitä, ettei siinä käytetty avointa tietojenvalintamenetelmää eikä toimitettu riittävästi tieteellisiä perusteluja ympäristöriskien osoittamiseksi.

Voiko komissio antaa tässä yhteydessä selityksen seuraaviin seikkoihin:

| 1. | Mihin toimiin on ryhdytty tai mitä toimia harkitaan, jotta varmistetaan, että CSTEE:n lausunnossa esiin tulleet ongelmat vältetään sinkin riskinarvioinnissa, josta vastaa sama esittelijä? |
| --- | --- |

1.

Mihin toimiin on ryhdytty tai mitä toimia harkitaan, jotta varmistetaan, että CSTEE:n lausunnossa esiin tulleet ongelmat vältetään sinkin riskinarvioinnissa, josta vastaa sama esittelijä?

| 2. | Miten komissio aikoo taata, että tutkimustuloksia ja tieteen kehitystä ei järjestelmällisesti sivuuteta osana esittelijän pyrkimyksiä vahvistaa alkuperäiset johtopäätökset ja että sinkin riskinarviointi on riittävän laadukasta riskejä koskevien päätösten tekemistä varten? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio aikoo taata, että tutkimustuloksia ja tieteen kehitystä ei järjestelmällisesti sivuuteta osana esittelijän pyrkimyksiä vahvistaa alkuperäiset johtopäätökset ja että sinkin riskinarviointi on riittävän laadukasta riskejä koskevien päätösten tekemistä varten?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Sinkkiä koskevan riskinarviointiraportin laatiminen on ollut vireillä jo lähes 10 vuotta. Se on hyvä esimerkki erittäin yksityiskohtaisista keskusteluista, joita on käyty kaikkien sidosryhmien välillä teknisissä kokouksissa. Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen, jonka mukaan sinkin kaltaisen kemiallisen aineen arviointi on tehtävä moitteettomasti ottaen huomioon kaikki asian kannalta merkityksellinen tutkimus.

Kysyjä viittaa myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän komission tiedekomitean (CSTEE) huomautuksiin myrkkymaaleja sisältävän kuparin käytön arviointiin liittyvistä epäselvyyksistä tietojen-valintaprosessissa ja tieteellisten tietojen riittämättömyydestä. Sinkin osalta voidaan todeta, että suuri määrä tietoa on esitetty laajassa asiakirjassa, että erittäin yksityiskohtaisia keskusteluja on käyty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (1) mukaisesti suoritettuja riskinarviointeja koskevissa teknisissä kokouksissa ja että jäsenvaltioiden asiantuntijat ovat päässeet yksimielisyyteen tietoihin sovellettavista valintakriteereistä ja tietojen käyttötavasta.

Alalle annettiin mahdollisuus ja aikaa panna täytäntöön uusi tutkimusohjelma olettaen, että tieteelliset lisätiedot parantaisivat raportin laatua. Tulokset ovat nyt saatavana ja antavat aiempaa paremman kuvan sinkin vaikutuksista ympäristöön. Esittelijä sisällyttää ne riskinarviointiraportin luonnokseen.

Raporttiluonnoksesta keskusteltiin jälleen 8. ja 9. maaliskuuta 2004 teknisessä kokouksessa, johon osallistuivat kaikki sidosryhmät. Kokouksen puheenjohtajana toimi Euroopan kemikaalivirasto. Kokouksessa sovittiin veteen ja maaperään kohdistuvia riskejä koskevista päätelmistä. Maatalousmaata koskevasta riskinarvioinnista on vielä tarpeen käydä jatkokeskusteluja.

Komissio olettaa, että keskeneräisistä asioista päästään yhteisymmärrykseen lähikuukausien aikana. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti suoritettavien riskinarviointien tavanomaisen menettelytavan mukaisesti loppuraportti lähetetään CSTEE:lle, joka sitten antaa lausuntonsa päätelmien tieteellisestä perustasta. Tiivistelmä päätelmistä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä komission suosituksena.

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93, annettu 23 päivänä maaliskuuta 1993, olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta (EYVL L 84, 5.4.1993).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/856 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/856

---

(2004/C 84 E/0948)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0714/04

esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Italian valtion sähkölaitoksen (ENEL) Civitavecchiassa sijaitsevan ”Valdaliga Nord” -voimalan muuntaminen

ENEL:n Civitavecchiassa sijaitsevaa ”Valdaliga Nord” -voimalaa ollaan parhaillaan muuntamassa hiilivoimalaitokseksi (jonka C02- eli hiilidioksidipäästöt ovat keskimäärin 40 prosenttia suuremmat kuin öljyvoima-laitoksen hiilidioksidipäästöt ja 50 prosenttia suuremmat kuin maakaasuvoimalaitoksen hiilidioksidipäästöt ja joka lisäksi tulee näitä kahta kalliimmaksi), joka saastuttaa ja tuhoaa ympäristöä. Päätös laitoksen muuntamisesta on tehty kunnioittamatta ennalta varautumisen periaatetta sekä huomioimatta sitä, että Civitavecchian ja Tarquinian alueella järjestetyissä kansanäänestyksissä kansalaiset ilmaisivat yksimielisesti vastustavansa hanketta. Sekä ENEL että kauppa- ja teollisuusministeriö vastustivat kansalaisäänestyksen tulosta, koska ne eivät odottaneet kyseistä tulosta.

Alueen asukkailla esiintyy kasvaimia, hengityselinsairauksia ja muita hiukkasleijumista johtuvia sairauksia keskimääräistä enemmän, jopa 50 kertaa useammin kansalliseen ja alueelliseen keskiarvoon verrattuna. Alueen ympäristö on jo nyt uhattuna, sillä alueella on kolme sähkövoimalaa, kaksi erikoisjätteille tarkoitettua kaatopaikkaa ja alueen satama- ja tieliikenne on myös hyvin vilkasta. Vaikka Italialle on jo osoitettu kyseisen asian johdosta virallinen ilmoitus, se jatkaa edelleen ilmanlaatua koskevien direktiivien 96/62/EY (1) ja 1999/30/EY (2) rikkomista erityisesti siinä mielessä, ettei se noudata velvollisuutta, jonka mukaan sen tulisi toimittaa päivittäin tietoja ilmassa leijuvien PM10-hiukkasten pitoisuuksista.

Lisäksi Civitavecchiassa sijaitseva polttolaitos aiheuttaa vakavia ympäristövahinkoja päästämällä ilmaan hiilidioksidia, arseenia, elohopeaa, radionuklideja, kromia ja nikkeliä. Italia rikkoo myös tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan joutuvien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta annettua direktiiviä 2001/80/EY (3), sillä se ei ole vielä saattanut kyseistä direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään (minkä vuoksi komissio on jo vienyt asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi).

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä edellä esitettyjen seikkojen perusteella ehkäistäkseen mahdollisuuksien mukaan terveys- ja ympäristövahinkoja, joita ENEL:n Valdaliga Nord -voimalan toiminnasta johtuva saastuminen aiheuttaa Civitavecchian ja sen naapurikuntien Allumieren, Bleran, Cerveterin, Ladispolin, Tarquinian ja Tolfan asukkaille, sekä huomioidakseen sen, että Italia laiminlyö ja rikkoo jatkuvasti perustamissopimuksen periaatteita ja sen, että alueen talouden ja ympäristön sekä alueen asukkaiden terveyden vaarantavia vakavia ja peruuttamattomia haittoja olisi pikaisesti ehkäistävä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

ENEL:n Civitavecchiassa sijaitsevaa ”Valdaliga Nord” -voimalaa ollaan muuntamassa hiilivoimalaitokseksi, mikä ei sinänsä ole yhteisön ympäristölainsäädännön säännöksen vastaista.

Koska kysymyksessä on polttolaitos, jonka lämmöntuotto on enemmän kuin 50 megawattia (MW), sen on toki oltava ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (4) ja tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan joutuvien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta 23 päivänä lokakuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/80/EY vaatimusten mukainen. Direktiivin 96/16/EY 9 artiklassa säädetään erityisesti, että toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että direktiivin soveltamisalaan kuuluville uusille laitoksille myönnettävät luvat käsittävät kaikki tarvittavat toimenpiteet 3 ja 10 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten täyttämiseksi, jotta varmistetaan ilman, veden ja maaperän suojelu ja saavutetaan näin koko ympäristön suojelun korkea taso. Direktiivin 2001/80/EY 4 artiklassa säädetään lisäksi, että toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että direktiivin soveltamisalaan kuuluvien uusien laitosten rakennuslupiin tai käyttölupiin sisältyvät ehdot, jotka koskevat liitteissä III—VII olevissa Β osissa vahvistettujen rikkidioksidi-, typen oksidi- ja hiukkaspäästöjen raja-arvojen noudattamista. Direktiivin 2001/80/EY 10 artiklan mukaan samoja raja-arvoja sovelletaan, jos polttolaitoksen käyttäjä suunnittelee direktiivin 96/61/EY 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa tai 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muutosta.

Parlamentin jäsenen toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei tällaisia lupia ole vielä myönnetty. Yhteisön lainsäädäntöä ei siten voida katsoa tähän mennessä rikotun. Parlamentin jäsenen mainitsema rikkomisesta johtuva menettely, joka liittyy siihen, että Italia ei ole saattanut direktiiviä 2001/80/EY osaksi Italian oikeusjärjestystä, on yleinen menettely eikä liity mitenkään Civitavecchian tilanteeseen.

Suurten polttolaitosten päästöt lisäävät tiettyjen sellaisten epäpuhtauksien pitoisuutta ilmassa, joita säännellään yhteisössä ilmanlaatua koskevalla lainsäädännöllä. Komissio on aloittanut Italiaa vastaan menettelyn ilmanlaatua koskevien direktiivien ja erityisesti ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/62/EY ja ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/30/EY rikkomisen johdosta, sillä Italia ei ole seurannut PM10-hiukkaspitoisuuksia Civitavecchiassa. Muita edellä mainittujen direktiivien rikkomistapauksia ei kyseisellä alueella ole ilmennyt eikä parlamentin jäsenen antamista tiedoistakaan käy ilmi muita rikkomisia. Jos PM10-pitoisuudet ovat kuitenkin kyseisellä alueella ylittäneet ylitysmargmaalilla korotetun raja-arvon, Italian viranomaiset ovat velvollisia laatimaan direktiivin 96/62/EY mukaisen suunnitelman tai ohjelman ja varmistamaan, että direktiivissä 1999/30/EY asetettuja raja-arvoja noudatetaan viimeistään 1. tammikuuta 2005. Komissio seuraa tarkasti mainittujen velvoitteiden noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa, myös Italiassa.

Komissio on tietoinen myös arseenin ja elohopean myrkyllisyydestä ja niiden aiheuttamasta ilman pilaantumisesta, ja se antoikin 16. heinäkuuta 2003 ehdotuksen direktiiviksi ilmassa olevasta arseenista, kadmiumista, elohopeasta, nikkelistä ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä (5).

---

(1)  EYVL L 296, 21.11.1996, s. 55.

(2)  EYVL L 163, 29.6.1999, s. 41.

(3)  EYVL L 309, 27.11.2001, s. 1.

(4)  EYVL L 257, 10.10.1996.

(5)  KOM(2003) 423 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/857 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/857

---

(2004/C 84 E/0949)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0719/04

esittäjä(t): Ieke van den Burg (PSE) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tutkimuksen ja kehityksen määrärahat Alankomaissa osana Lissabonin strategiaa

Alankomaat luo Lissabonin strategian ja neuvoston lausunnon mukaisesti aloitteita työmarkkinaosapuolten kanssa vähän koulutettujen henkilöiden työttömyyden torjumiseksi. Näitä toimia rahoitetaan merkittävästi työmarkkinaosapuolten tutkimus- ja kehitysrahastojen (O & O-fondsen) varoista. Ne ovat palkkaneuvottelujen ylimääräisestä osasta saatavia yksityisiä varoja. Toimialakohtaista työehtosopimusta tehtäessä työehtosopimusta koskevat asiaankuuluvat määritykset voidaan julistaa velvoittaviksi. Alankomaiden korkein oikeus antoi vuonna 2003 tuomion, jossa vahvistettiin, että yleisesti sitovaa työehtosopimusta ei pidä rinnastaa valtionapuun (asia C01/117HR). Monet hallitukset ovat kuitenkin ottaneet komissioon yhteyttä kilpailun pääosaston toimien vuoksi, sillä se pitää tällaisia tukitoimia valtionapuna.

| 1. | Katsooko komissio, että koulutuksen alan rahastoista myönnettävillä varoilla, jotka on kerätty kollektiivisesti työpaikkojen luomista varten, voidaan edistää Lissabonin päämäärien toteutusta ja palkansaajien tietojen parantamista? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että koulutuksen alan rahastoista myönnettävillä varoilla, jotka on kerätty kollektiivisesti työpaikkojen luomista varten, voidaan edistää Lissabonin päämäärien toteutusta ja palkansaajien tietojen parantamista?

| 2. | Pitääkö komissio ristiriitaisena, että työmarkkinaosapuolet edellyttävät Lissabonin strategian mukaisia investointeja, mutta komissio pitää näitä investointeja valtionapuna? |
| --- | --- |

2.

Pitääkö komissio ristiriitaisena, että työmarkkinaosapuolet edellyttävät Lissabonin strategian mukaisia investointeja, mutta komissio pitää näitä investointeja valtionapuna?

| 3. | Voiko komissio vahvistaa, että monet hallitukset ovat ottaneet siihen asiasta yhteyttä? Milloin komissio antaa vastauksen, ja mitä se aikoo sanoa vastauksessaan? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio vahvistaa, että monet hallitukset ovat ottaneet siihen asiasta yhteyttä? Milloin komissio antaa vastauksen, ja mitä se aikoo sanoa vastauksessaan?

| 4. | Aikooko komissio parantaa sen pääosastojensa toimintalinjojen sisäistä koordinointia ja löytää nopeasti ratkaisun tähän umpikujaan, jotta tutkimus- ja kehitysrahastojen varat voitaisiin kohdistaa toimiin Lissabonin strategian päämäärien edistämiseksi? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio parantaa sen pääosastojensa toimintalinjojen sisäistä koordinointia ja löytää nopeasti ratkaisun tähän umpikujaan, jotta tutkimus- ja kehitysrahastojen varat voitaisiin kohdistaa toimiin Lissabonin strategian päämäärien edistämiseksi?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

| 1. | Koulutusrahastot kuuluvat varmasti niihin välineisiin, jotka edistävät Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. Niiden avulla voidaan parantaa työllisyystilannetta sekä määrällisesti että laadullisesti ja edistää elinikäistä oppimista. |
| --- | --- |

1.

Koulutusrahastot kuuluvat varmasti niihin välineisiin, jotka edistävät Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. Niiden avulla voidaan parantaa työllisyystilannetta sekä määrällisesti että laadullisesti ja edistää elinikäistä oppimista.

| 2. | Tarkastellessaan valtiontukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa analyysissään huomioon EU:n muiden politiikkojen ja erityisesti työllisyyspolitiikan tavoitteet.
  Komission on ensin todettava objektiivisten kriteerien perusteella, että kyse on EY:n perustamissopimuksessa tarkoitetusta valtiontuesta. Tämä on tilanne, jos valtion toimenpide vääristää kilpailua tai vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan asettamalla yhden tai useamman yrityksen muita edullisempaan asemaan. Tämän jälkeen komissio selvittää toimenpiteen vaikutukset EU:n muihin politiikkoihin ja luonnollisesti myös yhteiskunnalliset vaikutukset. Lissabonin strategian ja valtiontukipolitiikan välisestä ristiriidasta voidaan puhua ainoastaan, jos Lissabonin strategian toimeenpanemiseksi toteutetut toimenpiteet katsottaisiin EY:n perustamissopimuksen vastaisiksi valtiontuiksi.
  Koulutusrahastojen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ei ole toistaiseksi tehty yhtään päätöstä. Vaikka rahastot voivat joissakin olosuhteissa vääristää kilpailua, koulutusrahastojen kohdalla näin ei välttämättä ole. Komissio otti huomioon näiden rahastojen kiistämättä hyödylliset yhteiskunnalliset vaikutukset ja niiden osuuden Lissabonin strategiaan, eikä sillä ole käytössään tietoja, joiden mukaan tällä hetkellä sen tiedossa olevilla koulutusrahastoilla olisi tuntuvaa vaikutusta kilpailuun tai kauppaan yhteisössä. Komissio katsoo, että viranomaisten olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan yrityksiä palkkaamaan työvoimaa ja nostamaan työntekijöiden koulutustasoa. Näin ollen Lissabonin tavoitteet ja valtiontukipolitii-kan tavoitteet eivät ole ristiriidassa keskenään. |
| --- | --- |

2.

Tarkastellessaan valtiontukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa analyysissään huomioon EU:n muiden politiikkojen ja erityisesti työllisyyspolitiikan tavoitteet.

Komission on ensin todettava objektiivisten kriteerien perusteella, että kyse on EY:n perustamissopimuksessa tarkoitetusta valtiontuesta. Tämä on tilanne, jos valtion toimenpide vääristää kilpailua tai vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan asettamalla yhden tai useamman yrityksen muita edullisempaan asemaan. Tämän jälkeen komissio selvittää toimenpiteen vaikutukset EU:n muihin politiikkoihin ja luonnollisesti myös yhteiskunnalliset vaikutukset. Lissabonin strategian ja valtiontukipolitiikan välisestä ristiriidasta voidaan puhua ainoastaan, jos Lissabonin strategian toimeenpanemiseksi toteutetut toimenpiteet katsottaisiin EY:n perustamissopimuksen vastaisiksi valtiontuiksi.

Koulutusrahastojen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ei ole toistaiseksi tehty yhtään päätöstä. Vaikka rahastot voivat joissakin olosuhteissa vääristää kilpailua, koulutusrahastojen kohdalla näin ei välttämättä ole. Komissio otti huomioon näiden rahastojen kiistämättä hyödylliset yhteiskunnalliset vaikutukset ja niiden osuuden Lissabonin strategiaan, eikä sillä ole käytössään tietoja, joiden mukaan tällä hetkellä sen tiedossa olevilla koulutusrahastoilla olisi tuntuvaa vaikutusta kilpailuun tai kauppaan yhteisössä. Komissio katsoo, että viranomaisten olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan yrityksiä palkkaamaan työvoimaa ja nostamaan työntekijöiden koulutustasoa. Näin ollen Lissabonin tavoitteet ja valtiontukipolitii-kan tavoitteet eivät ole ristiriidassa keskenään.

| 3. | Tähän mennessä vain kaksi jäsenvaltiota on ollut yhteydessä komissioon koulutusrahastoista. Näiden tapausten tarkastelu on käynnissä. Komissio analysoi niitä suhteessa useisiin EU:n politiikkoihin. Päätösten sisällöstä ei ole vielä määritelty lopullista kantaa. Komissio ottaa joka tapauksessa huomioon toimenpiteiden myönteiset yhteiskunnalliset vaikutukset. Lisäksi komissio kehittää parhaillaan taloudellista lähestymistapaa, jonka avulla voidaan arvioida helposti, millä toimenpiteillä ei todennäköisesti ole tuntuvaa vaikutusta kilpailuun ja kauppaan yhteisössä. |
| --- | --- |

3.

Tähän mennessä vain kaksi jäsenvaltiota on ollut yhteydessä komissioon koulutusrahastoista. Näiden tapausten tarkastelu on käynnissä. Komissio analysoi niitä suhteessa useisiin EU:n politiikkoihin. Päätösten sisällöstä ei ole vielä määritelty lopullista kantaa. Komissio ottaa joka tapauksessa huomioon toimenpiteiden myönteiset yhteiskunnalliset vaikutukset. Lisäksi komissio kehittää parhaillaan taloudellista lähestymistapaa, jonka avulla voidaan arvioida helposti, millä toimenpiteillä ei todennäköisesti ole tuntuvaa vaikutusta kilpailuun ja kauppaan yhteisössä.

| 4. | Komissio koordinoi jatkuvasti koulutusrahastoja koskevien asioiden käsittelyä. Edellä mainitun taloudellisen lähestymistavan kehittämisen myötä komissio voi arvioida näiden rahastojen vaikutukset ja myönteisen osuuden työolosuhteiden parantumiseen. |
| --- | --- |

4.

Komissio koordinoi jatkuvasti koulutusrahastoja koskevien asioiden käsittelyä. Edellä mainitun taloudellisen lähestymistavan kehittämisen myötä komissio voi arvioida näiden rahastojen vaikutukset ja myönteisen osuuden työolosuhteiden parantumiseen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/859 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/859

---

(2004/C 84 E/0950)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0729/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Poliisivoimien ammattipätevyyden tunnustaminen

Vaikka kansallisten hallitusten alaiset poliisijoukot suorittavat kaikissa jäsenvaltioissa poliisivoimien tehtäviä kansallisen rikosoikeuden soveltamisen varmistamiseksi, poliisin merkitys kasvaa myös Euroopan laajuisesti, koska kansainvälisen rikollisuuden, kuten huumekaupan, terrorismin, pedofilian ja laittoman maahanmuuton torjuminen on entistä välttämättömämpää. Euroopan unionin tavoitteena oli luoda Tampereen Eurooppa-neuvoston kokouksessa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, ja unioni pyrkii tehostamaan niiden poliisi- ja lakimiesjärjestöjen välistä yhteistyötä, joiden tehtävänä on ehkäistä ja torjua rikollisuutta ja auttaa rikosten uhreja. EU on valmistellut AGIS-puiteohjelman, jolla tuetaan ja edistetään kyseisten järjestöjen toimintaa (päätös 2002/630/GAI (1)).

On pantava kuitenkin merkille, että poliisien yhteiskunnallisen toiminnan merkityksestä riippumatta poliisien ammattipätevyyttä ei useinkaan riittävästi tunnusteta eivätkä poliisit saa tarkoituksenmukaista suojelua. Näkökohtia on useita: Palkka ei vastaa riittävästi toteutettavia tehtäviä, vakaviakin puutteita on havaittavissa uralla etenemisessä, eläkeiän verokynnys on monissa valtioissa sama kuin muilla aloilla, joilla riskit ovat pienemmät ja joilla fyysinen turvallisuus ei ole vaarassa, työntekijöiden ammattiyhdistys-oikeuksia ei aina puolusteta tasapuolisesti eikä ammatillinen järjestäytyminen ole kaikkialla vapaata. Eroja toki löytyy, mutta edellä mainittu on havaittavissa suurimmassa osassa viidessätoista jäsenvaltiosta, erityisesti Italiassa, vaikka maan hallitus on pyrkinyt tehokkaasti parantamaan tilannetta.

Poliisi on hallinnollinen valtion elin ja kyseinen ongelma koskee siis lähinnä jäsenvaltioiden sisäistä lainsäädäntöä. Kuten edellä on mainittu, Euroopan unioni pitää poliisivoimien tehtävää kuitenkin hyvin tärkeänä. Työmarkkinasuhteet ja työntekijöiden oikeuksien tunnustaminen ovat olennainen osa yhteisön erityisiä menettelyjä työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla. Näin ollen tiedustelenkin komissiolta:

| 1. | Onko olemassa Euroopan laajuisia tutkimuksia, esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja käytännesääntöjä poliisivoimien työntekijöiden ammatillisesta, taloudellisesta ja ammatilliseen järjestäytymiseen liittyvästä kohtelusta? |
| --- | --- |

1.

Onko olemassa Euroopan laajuisia tutkimuksia, esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja käytännesääntöjä poliisivoimien työntekijöiden ammatillisesta, taloudellisesta ja ammatilliseen järjestäytymiseen liittyvästä kohtelusta?

| 2. | Voiko mainitun AGIS-ohjelman kohdistaa myös kokemusten ja tiedon vaihtoon luokan työoikeuteen liittyvistä näkökohdista eikä vain poliisitoimista suppeassa merkityksessä? |
| --- | --- |

2.

Voiko mainitun AGIS-ohjelman kohdistaa myös kokemusten ja tiedon vaihtoon luokan työoikeuteen liittyvistä näkökohdista eikä vain poliisitoimista suppeassa merkityksessä?

| 3. | Onko EU ryhtynyt asiassa toimiin? |
| --- | --- |

3.

Onko EU ryhtynyt asiassa toimiin?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

Neuvoston 22. heinäkuuta 2002 hyväksymä Agis-ohjelma (2003-2007) (2) laajentaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvien aiempien ohjelmien (Grotius, Oisin, Stop, Falcone ja Hippokrates) toiminta-alaa. Ohjelmaa hallinnoi komission oikeus- ja sisäasioiden pääosasto.

Agis-ohjelmalla tuetaan hankkeita, jotka liittyvät poliisi- ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa sekä kaikenlaisen rikollisuuden torjuntaan. Ohjelmasta myönnetään osarahoitusta koulutukseen, tutkimukseen ja opintoihin, asiantuntijavaihtoon, saavutettujen tulosten levittämiseen sekä konferensseihin ja seminaareihin.

Agis-ohjelman piiriin ei kuitenkaan kuulu poliisivoimien työntekijöiden ammatillinen, taloudellinen tai ammatilliseen järjestäytymiseen liittyvä kohtelu eivätkä kyseisen alan työoikeuteen liittyvät seikat.

---

(1)  EYVL L 203, 1.8.2002, s. 5.

(2)  EYVL L 203, 1.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/860 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/860

---

(2004/C 84 E/0951)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0731/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Poliisivoimien perhe- ja sosiaalituki

Vaikka kansallisten hallitusten alaiset poliisijoukot suorittavat kaikissa jäsenvaltioissa poliisivoimien tehtäviä kansallisen rikosoikeuden soveltamisen varmistamiseksi, poliisin merkitys kasvaa myös Euroopan laajuisesti, koska kansainvälisen rikollisuuden, kuten huumekaupan, terrorismin, pedofilian ja laittoman maahanmuuton torjuminen on entistä välttämättömämpää. Euroopan unionin tavoitteena oli luoda Tampereen Eurooppa-neuvoston kokouksessa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, ja unioni pyrkii tehostamaan niiden poliisi- ja lakimiesjärjestöjen välistä yhteistyötä, joiden tehtävänä on ehkäistä ja torjua rikollisuutta ja auttaa rikosten uhreja. EU on valmistellut AGIS-puiteohjelman, jolla tuetaan ja edistetään kyseisten järjestöjen toimintaa (päätös 2002/630/GAI (1)).

On pantava kuitenkin merkille, että poliisien yhteiskunnallisen toiminnan merkityksestä riippumatta poliisien ammatillista pätevyyttä ei useinkaan tunnusteta ja he joutuvat kohtaamaan ylimääräisiä vaikeuksia, jotka johtuvat tehtävien erikoisesta luonteesta. Työlle ovat tyypillisiä erityisesti pitkät työpäivät, yövuorot, vaaralliset tehtävät, velvollisuus olla aina käytettävissä ja muut perhe-elämän kanssa hankalasti yhteen sovitettavat velvollisuudet, joten perheoikeus ja yhtäläiset mahdollisuudet huomioon ottaen poliiseille tarjotut tukivälineet ja suojelu eivät näytä riittäviltä. Erityisesti poliisivoimien palveluksessa olevien naisten ja heidän perheidensä erityisvaatimusten täyttämiseksi poliiseille olisi taattava täysi tuki äitiyteen ja isyyteen liittyvissä asioissa esimerkiksi verohuojennuksilla, päivähoidon ja muiden vastaavien tukirakenteiden järjestämisellä, asunnon ostoa helpottavilla toimilla ja työaikoja joustamalla.

Poliisi on hallinnollinen valtion elin ja mainittu ongelma koskee siis lähinnä jäsenvaltioiden sisäistä lainsäädäntöä. Kuten edellä on mainittu, Euroopan unioni pitää poliisivoimien tehtävää kuitenkin hyvin tärkeänä. Toimet poliisien perheiden tukemiseksi ovat olennainen osa yhteisön erityisiä menettelyjä yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Näin ollen tiedustelenkin komissiolta:

| 1. | Onko olemassa Euroopan laajuisia tutkimuksia, esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja käytännesääntöjä poliisivoimien työntekijöille myönnettävään perhetukeen liittyvistä menettelytavoista? |
| --- | --- |

1.

Onko olemassa Euroopan laajuisia tutkimuksia, esimerkkejä hyvistä toimintatavoista ja käytännesääntöjä poliisivoimien työntekijöille myönnettävään perhetukeen liittyvistä menettelytavoista?

| 2. | Voiko mainitun AGIS-ohjelman kohdistaa myös kokemusten ja tiedon vaihtoon kyseisistä menettelytavoista? |
| --- | --- |

2.

Voiko mainitun AGIS-ohjelman kohdistaa myös kokemusten ja tiedon vaihtoon kyseisistä menettelytavoista?

| 3. | Onko EU ryhtynyt asiassa toimiin? |
| --- | --- |

3.

Onko EU ryhtynyt asiassa toimiin?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Neuvoston 22. heinäkuuta 2002 hyväksymä AGIS-ohjelma (2003-2007) (2) on jatkoa niille ohjelmille, joita toteutettiin aiemmin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla (Grotius, Oisin, Stop, Falcone ja Hippocrate). Sitä hallinnoi komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto).

AGIS-ohjelmalla tuetaan poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevia hankkeita sekä kaikenmuotoisen rikollisuuden ennaltaehkäisyä ja torjuntaa. Siitä yhteisrahoitetaan koulutusta, tutkimusta, ammattilaisten vaihto-ohjelmia ja saatujen tulosten tiedoksiantamista koskevia toimia sekä konferensseja ja seminaareja.

AGIS-ohjelman tarkoituksena ei kuitenkaan ole perhe- ja sosiaaliavustusten antaminen poliisivoimille.

---

(1)  EYVL L 203, 1.8.2002, s. 5.

(2)  EYVL L 203, 1.8.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/861 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/861

---

(2004/C 84 E/0952)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0732/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Patojen rakentaminen kansainväliselle alueelle Minho-jokeen

Unión Fenosa -yrityksen (espanjalainen sähköalan yhtymä) tiedetään lähettäneen Portugalin vesivirastolle ehdotuksen kolmen vesivoimalaitoksen rakentamiseksi kansainväliselle alueelle Minho-jokeen.

Kyseiset ehdotukset on tehty vuoden 1998 jälkeen, jolloin hylättiin ajatus rakentaa kyseiseen jokeen Selan pato, jonka rakentaminen todettiin toteutuskelvottomaksi siitä aiheutuvien äärimmäisen kielteisten ympäristövaikutusten vuoksi.

Myös kyseessä olevilla ehdotuksilla voi olla ainoastaan äärimmäisen kielteisiä vaikutuksia, kuten ympäristönsuojelijat, kunnanvaltuutetut, kalastajat ja viininviljelijät pelkäävät.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle seuraavaa:

| 1. | Onko komissio tietoinen Unión Fenosan hankkeesta rakentaa kolme vesivoimalaitosta Portugalin ja Espanjan rajalla olevaan Minho-jokeen? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen Unión Fenosan hankkeesta rakentaa kolme vesivoimalaitosta Portugalin ja Espanjan rajalla olevaan Minho-jokeen?

| 2. | Miten komissio arvioi mainittujen ehdotusten ympäristövaikutuksia ja mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä ottaakseen huomioon alueen portugalilaisen väestön, yhdistysten ja laitosten huolestuneisuuden? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio arvioi mainittujen ehdotusten ympäristövaikutuksia ja mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä ottaakseen huomioon alueen portugalilaisen väestön, yhdistysten ja laitosten huolestuneisuuden?

| 3. | Onko kyseisille hankkeille suunniteltu myönnettäväksi yhteisön rahoitusta? |
| --- | --- |

3.

Onko kyseisille hankkeille suunniteltu myönnettäväksi yhteisön rahoitusta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen Unión Fenosa -yrityksen ehdotuksesta rakentaa patoja Minho-jokeen.

Yhteisön lainsäädännön mukaisesti padonrakentamisehdotuksille on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi (YVA), mikäli niillä on todennäköisesti merkittäviä ympäristövaikutuksia. Jos padon allastilavuus on yli 10 miljoonaa kuutiometriä, YVA on pakollinen (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1l/EY (2), liitteen I mukaisesti). Muissa tapauksissa, joita saman direktiivin liite II koskee, jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen täytyy tutkia ehdotus selvittääkseen ovatko merkittävät vaikutukset todennäköisiä. YVA sisältää tiedottamisen ehdotetusta hankkeesta ja sen todennäköisistä vaikutuksista sekä ympäristöviranomaisten ja kansalaisten kuulemisen. Mikäli hankkeesta mahdollisesti aiheutuu rajat ylittäviä vaikutuksia on kuultava kaikkia jäsenvaltioita, joiden alueelle vaikutus todennäköisesti ulottuu. Toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon kuulemisista saadut tiedot ja tulokset päätöksentekomenettelyssä.

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomalle hankkeelle ei ole myönnetty rakennerahastojen Portugalille tarkoitettua rahoitusta.

---

(1)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(2)  EYVL L 73, 14.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/861 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/861

---

(2004/C 84 E/0953)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0738/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Alueet, jotka eivät tulevaisuudessa enää kuulu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin

Voiko komissio ilmoittaa, minkä tähän saakka rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin kuuluneiden alueiden bruttokansantuote on saavuttanut yhteisön keskiarvosta lasketun 75 prosentin tason, mikä merkitsee sitä, etteivät ne enää voi saada tavoitteen 1 alueille tarkoitettua tukea?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Komissio antoi 19. helmikuuta 2004 kolmannen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kertomuksen. Kertomuksessa todetaan, että vuosia 1999, 2000 ja 2001 koskevien tietojen perusteella alueet, joiden bruttokansantuote asukasta kohden on yli 75 prosenttia 15 jäsenvaltion unionin keskiarvosta, eivät enää vuoden 2006 jälkeen ole tukikelpoisia. Nämä alueet ovat Sterea Ellada ja Notio Aigaio (Kreikka), Kastília ja León, Valencia, Kanariansaaret (Espanja), Border, Midland ja Western (Irlanti), Sardegna (Italia), Burgenland (Itävalta), Madeiran itsehallintoalue (Portugali), Itä-Suomen lääni (Suomi) ja South Yorkshire (Yhdistynyt kuningaskunta).

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion myös siihen, että tulevan lähestymis-tavoitteen myöntämisperusteena tullaan käyttämään keskiarvoja, jotka muodostuvat rakennerahastojen sääntelyjärjestelmän hyväksymishetkellä käytettävissä olevista kolmen edellisen vuoden tiedoista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/862 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/862

---

(2004/C 84 E/0954)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0741/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Työllisyyden edistämiseksi myönnetyt verohelpotukset

Onko komissiolla täsmällisiä tilastotietoja siitä, kuinka monta uutta työpaikkaa Euroopan unionissa on syntynyt tiettyjä väestöryhmiä (kuten naisia ja nuoria) työllistäville yrityksille myönnettyjen verohelpotusten ansiosta?

Onko näiden palkasta vähennettävien verojen (sosiaalimaksut mukaan luettuina) alentamisen vaikutuksista työmarkkinoihin tehty kustannushyötytutkimuksia?

Onko tutkimuksissa selvitetty, voiko kyseisten verotulojen väheneminen vaarantaa talousarvion tasapainon ja riittäisikö kohtuullinen välillisten verojen korottaminen kompensoimaan nämä vaarat?

Stravos Dimasin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Yritysten verohelpotusten vaikutuksista työllisyyteen ei ole EU:ta koskevia tilastoja.

Jotkut jäsenvaltiot ovat kuitenkin ilmoittaneet työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissaan ja näiden suunnitelmien arvioinneissa, että yrityksiltä perittävän työnantajan sosiaaliturvamaksun alentamisella on merkittävä vaikutus työllisyyteen. Ranskassa arvioitiin, että työnantajien sosiaaliturvamaksun alentaminen 40 miljardilla Ranskan frangilla oli tuottanut 106000-170000 työpaikkaa vuosina 1993-1999 (ja 35-tuntisen viikon käyttöönotto tuotti 67 000 työpaikkaa lisää). Alennettu työnantajan SSC on jopa kääntänyt epäpätevän työvoiman käytön nousevan suuntauksen laskuun.

Sen lisäksi Espanjan kertomuksessa on ekonometrisia arvioita eri tyyppisten verojen vaikutuksesta työvoimaan. Sen johtopäätöksenä on, että joistain menetelmällisistä epävarmuuksista huolimatta työnantajan sosiaaliturvamaksun alentamisella on myönteisin vaikutus työllisyyteen. Vastaaviin päätelmiin tullaan myös Belgian kertomuksessa, joka perustuu liittovaltion suunnitteluviraston makrosimulointeihin (1,2 miljardin euron alennuksella työnantajien sosiaaliturvamaksussa luotiin 23 000 työpaikkaa ja 0,25 miljardin euron alennuksella luotiin 10 700 työpaikkaa sosiaalialalle). Tärkein tässä yhteydessä käytetty harkintaperuste on luotujen työpaikkojen lukumäärä miljardin euron eri tavoin tehtyä nettosijoitusta kohti, jolloin sanalla nettosijoitus tarkoitetaan sitä, että palautevaikutukset on otettu huomioon (palkkoja ja hintoja tarkistamalla, hallituksen talousarviossa, kulutuksessa jne.).

On laajasti tunnustettu, että työvoiman verotus on tärkeä työvoiman tarjonnan päätöksiä määräävä tekijä, erityisesti matalapalkkaisille, työuraansa aloittaville ja yhden työssäkäyvän talouden jäsenille, joilla on lapsia (1). Edellä mainittujen mallintamistutkimusten tuloksista huolimatta verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentamisen makroekonomisista vaikutuksista työllisyyteen ei kuitenkaan ole riittävästi empiiristä näyttöä (2). Työllisyyden nettovaikutusten täsmällistä arviointia varten pitäisi ottaa huomioon hukka-, siirtymä- ja korvausvaikutukset. Ja näitä vaikutuksia on vaikea arvioida.

Kuten edellä todetaan, verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentamisen makroekonomisista vaikutuksista työllisyyteen ei kuitenkaan ole riittävästi tieteellistä näyttöä. Kaksoishyötyvaikutuksesta on kuitenkin jotain makroekonomisista simulaatiotutkimuksista saatua näyttöä. Kyseiset tutkimukset osoittavat yleisesti, että ympäristöverouudistuksilla voi olla pieni myönteinen vaikutus työllisyyteen ilman talousarvion vakauden vaarantamista, kun korotetusta ympäristöverosta saadut varat käytetään työnantajan sosiaaliturvamaksun alentamiseen. Käsityksemme mukaan pystymme tarjoamaan hiukan enemmän tietoa verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentamisen vaikutuksista EY-julkaisussa Employment in Europe 2004 (työllisyys Euroopassa 2004).

---

(1)  Lisätietoja varten katso EY-julkaisu Employment in Europe 2003 (työllisyys Euroopassa 2003), syyskuu 2003 (luku 3).

(2)  Joitain viitteitä voidaan löytää komission asiakirjasta ”Impact evaluation of the European Employment strategy. Technical analysis” (eurooppalaisen työllisyysstrategian vaikutusten arvioinnin tekninen tutkimus) ja OECD:n vuonna 1999 antamasta asiakirjasta ”Benefit systems and work incentives” (etuusjärjestelmät ja työn kannusteet) sekä myös maaliskuun 2003 EC Economic Paper nro 183:sta ”How much has labour taxation contributed to European structural employment?” (Paljonko työvoiman verotus on hyödyttänyt Euroopan rakenteellista työttömyyttä?). Lisätietoja varten ks. (http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/impact_en.htm).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/863 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/863

---

(2004/C 84 E/0955)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0743/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Meda-ohjelma ja alueet

Valencian maakunnalla on merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia siteitä sitä ympäröivän Välimeren alueen valtioihin ja alueisiin.

Onko Meda-ohjelman talousarvion pian tehtävää tarkistusta valmisteltaessa otettu huomioon mahdollisuus, että aluehallitusten toteuttamia toimia voitaisiin koordinoida Välimeren alueella? Onko tällaisten alueiden välisten rakenteiden, joiden tavoitteena on taloudellisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön parantaminen, toteuttamismahdollisuuksista Välimeren alueella tehty tutkimuksia?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio kiinnittää erityistä huomiota alue- ja paikallisviranomaisten rooliin Euro—Välimeri-kumppanuu-den yhteydessä. Kumppanuuden yhtenä tavoitteena on Euro—Välimeri-kumppanuuden tutuksi tekeminen kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnalle. Paikallis- ja aluehallinnot ovat tärkeitä ja tarpeellisia osapuolia tässä ”lähikumppanuudessa”. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että sekä paikallis- että alueviranomaiset ovat yhä suuremmassa määrin kiinnostuneita tekemään yhteistyötä Euro—Välimeri-kumppaneiden kanssa.

Barcelonassa 22. helmikuuta 2002 kokoontuneiden Euro—Välimeri-kumppaneiden kaupunkien kaupunginjohtajat halusivat antaa Euro—Välimeri-kumppanuudelle uutta pontta ja päättivät luoda uudet puitteet kaupunkien väliselle vuoropuhelulle, kokemusten vaihdolle ja yhteistyölle. Kaupungit ovat jo pitkään halunneet omat puitteet Euro—Välimeri-yhteistyöhön liittyvälle kanssakäymiselleen. Puitteet luotiinkin julistuksella, jota kutsutaan Euro—Välimeri-sopimukseksi (Euromed Pacte). Valencian toimintasuunnitelmassa, jonka Euro—Välimeri-alueen ulkoministerit hyväksyivät 23. huhtikuuta 2002, kumppanit ”ilmaisevat tyytyväisyytensä Barcelonaan aiemmin helmikuussa kokoontuneiden Euro—Välimeri-alueen kaupunkien edustajien antamaan julistukseen. He myös sopivat, että Eurocities-kaupunkien esittämää ehdotusta Euro—Välimeri-sopimuksesta olisi tutkittava perinpohjaisesti”.

Näiden julistusten ja poliittisten päätösten seurauksena komissio käynnisti vuonna 2003 Euro—Välimeri-alueen kaupunkien välistä yhteistyötä koskevan kokeiluohjelman (Med'Act), jossa on tarkoitus käynnistää useita uusia toimia. Tähän mennessä toteutetut toimet ovat osoittaneet, että paikallisviranomaiset voivat ja haluavat toimia aktiivisesti Euro—Välimeri-kumppanuutta koskevissa yhteistyöohjelmissa. Ohjelmakautta 2005—2006 koskevan alueohjelman puitteissa tätä toimea päätettiin tukea ja vahvistaa kaupunkien ja alue-ja paikallisviranomaisten välisellä yhteistyöohjelmalla (Med'Act), jonka tavoitteena on kehittää Euro—Väli-meri-alueen kaupunkien ja alue- ja paikallisviranomaisten välistä yhteistyötä, kokemusten vaihtoa ja vuoropuhelua. Tämän toimen toteuttamiseen on varattu viisi miljoonaa euroa.

On tärkeää tuoda esiin, että komissio aikoo vuonna 2007 ottaa käyttöön uuden naapuruuspolitiikan välineen, jonka avulla eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voivat työskennellä yhdessä Välimeren etelänpuolisten kumppaniensa kanssa sekä rajat ylittävissä että ylikansallisissa yhteistyöohjelmissa ja -toimissa.

Komissio on vakuuttunut siitä, että näiden yhteistyövälineiden avulla eurooppalaiset alueet ja kunnat voivat osallistua entistä aktiivisemmin ja yhtenäisemmin Euro—Välimeri-kumppanuuteen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/864 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/864

---

(2004/C 84 E/0956)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta riskipääomarahastoista

Mitä toimia komissio on toteuttanut meneillään olevalla lainsäädäntökaudella taatakseen pienille ja keskisuurille yrityksille mahdollisuuden saada rahoitusta riskipääomarahastoista?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Rahoituksen ja erityisesti riskipääomarahoituksen saatavuus on tärkeä osa komission politiikkaa yrittäjyyden kannustamiseksi Euroopassa. Tämä komissio on koko toimikautensa ajan toiminut aktiivisesti sekä erimuotoisen riskipääomarahoituksen tarjoamiseksi yrityksille että rahoitusmahdollisuuksien parantamiseksi. Näin on poistettu esteitä ja annettu yrittäjille mahdollisuus toteuttaa pyrkimyksensä.

Komissio on vauhdittanut riskipääoman tarjontaa ETF-käynnistysjärjestelmän kautta (European Technology Facility (ETF) Start-up Scheme), jota hallinnoi Euroopan investointirahasto (EIR). Tämä väline otettiin käyttöön osana kasvua ja työllisyyttä koskevaa aloitetta (1998—2000), joka suunniteltiin parlamentin kehotuksesta. Ohjelma oli kokonaisuudessaan toiminnassa vuodesta 1999 lähtien, ja sitä jatkettiin monivuotisella ohjelmalla yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001—2005). ETF-käynnistysjärjestelmä on lisännyt riskipääoman tarjontaa kehityksensä alkuvaiheessa oleville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) sekä huipputekniikan aloille, joilla markkinoiden toiminta on riittämätöntä.

Vuoden 2003 syyskuun loppuun mennessä ETF-käynnistysjärjestelmästä oli sijoitettu 151 miljoonaa euroa 21 riskipääomarahastoon. Tämän ansiosta saatiin käyttöön ainakin 558 miljoonan euron rahoitusvarat muista lähteistä. ETF-käynnistysjärjestelmästä on hyötynyt 240 yritystä, joiden kasvupotentiaali on suuri. Vaikka kuluneet kolme vuotta ovatkin olleet erittäin vaikeat riskipääomamarkkinoilla, seuraavien parin vuoden aikana voidaan odottaa lisää myönteisiä vaikutuksia työpaikkojen syntymiseen erityisesti tietotekniikan ja biotekniikan/biotieteiden alalla. Riskipääomasijoitusten kiertokululle on ominaista, että vaikka sijoitukset ovat riskialttiita, onnistuneet sijoitukset saadaan tuottoineen takaisin yhteisön budjettiin. On myös syytä mainita, että pk-yritysten takausjärjestelmässä on allekirjoitettu sopimus, joka tarjoaa takauksia alueellisiin riskipääomarahastoihin tehdyille pääomasijoituksille. Pk-yrityksille suunnattuja komission tukijärjestelmiä koskevan ulkopuolisen arvioinnin päätelmänä oli, että ETF-käynnistysjärjestelmä ja pk-yritysten takausjärjestelmä ovat olleet tehokkaita tapoja auttaa pk-yrityksiä.

CREA-siemenpääomatoimea rahoitettiin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi (1997—2000), ja se käynnistyi vuonna 1999. Siitä tuettiin kahdeksan miljoonan euron määrärahalla äskettäin perustettuja siemenpääomarahastoja, ja siihen kuuluu 18 aktiivista rahastoa, jotka ovat tähän mennessä sijoittaneet 151 miljoonaa euroa 218 yritykseen (joista rahastojen sijoituksia on edelleen 174 yrityksessä). Näin luotiin 2 205 uutta työpaikkaa. Suurin osa näistä rahastoista tekee sijoituksia paikallisesti tai alueellisesti uusiin yrityksiin, jotka toimivat tietotekniikan, viestinnän, elektroniikan ja biotieteiden alalla.

Euroopan aluekehitysrahastossa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastossa (ESR) on vuosien 2000—2006 ohjelmakaudella korostettu riskipääomainstrumentteja pk-yritysten rahoituksessa. Komissio on kannustanut jäsenvaltioita yhteisrahoittamaan riskipääoman kaltaisia tuotteita. Tätä tarkoitusta varten julkaistiin lokakuussa 2002 opas riskipääoman rahoituksesta aluepolitiikassa. EU:n rakennerahastoista maksettava tuki riskipääomarahoitukseen on kasvanut 1152 miljoonaan euroon, ja jäsenvaltiot maksavat lisäksi 2 140 miljoonaa euroa. Useimmat jäsenvaltiot ovat ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön rahoitusjärjestelmiä, ja uusia jäsenvaltioita kannustetaan tekemään samoin.

Rahoitukseen liittyvien järjestelyjen parantamiseen tähtäävässä, riskipääomaa koskevassa toimintasuunnitelmassa vuosiksi 1998—2003 saavutettiin huomattavaa edistymistä, ja se saavutti kaikki sille asetetut poliittiset tavoitteet ja monia teknisiä tavoitteita. Yritykset ja viranomaiset Euroopassa on nyt saatu tietoisiksi riskipääoman strategisesta merkityksestä ja sen tarjoamista mahdollisuuksista. Riskipääomaa koskevalla toimintasuunnitelmalla on ollut poliittinen tehtävä tuettaessa riskipääomatoiminnassa suoraan ja välillisesti mukana olevia toimijoita. Toimintasuunnitelman taustalla vaikuttavat periaatteet ovat jo leviämässä muihin alueellisiin, kansallisiin ja yhteisön toimintalinjoihin ja ohjelmiin.

Joulukuun 1. päivänä 2003 annetussa komission tiedonannossa ”Pienten ja keskisuurten yritysten rahoitusmahdollisuudet” (1) ja helmikuun 11. päivänä 2004 annetussa tiedonannossa ”Toimintasuunnitelma: Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa” määriteltiin tarkemmin komission sitoumus riskipääomasijoi-tusten kehittämiseen ja korostettiin tarvetta lisätä pääomaa pk-yritysten taseissa keskittyen riskipääoman, bisnesenkelien tarjoaman rahoituksen ja yksityishenkilöiden sijoitusten saatavuuden parantamiseen. Vuosina 1998—2000 toteutetussa kokeiluhankkeessa, josta suoritettiin kattava arviointi, komissio antoi myös suoraa tukea bisnesenkeliverkostojen perustamiseen. Vuosina 2001—2002 toteutetussa hankkeessa kerättiin hyviä käytänteitä, joilla bisnesenkelitoimintaa kannustetaan jäsenvaltioissa.

Lisäksi huhtikuussa 2003 annetussa komission tiedonannossa ”Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle” (2) korostetaan muun muassa tarvetta mukauttaa riskipääoman kohtelua, jotta vältetään sijoittajien ja rahastojen kaksinkertainen verotus, ja vahvistaa EIR:n hallinnoimia uusia takausjärjestelmiä ja riskipääomatoimia Τ & K-toiminnan tukemiseksi.

Komissio julkaisi elokuussa 2001 tiedonannon ”Valtiontuki ja riskipääoma” (3), jossa esitetään yksityiskohtaiset hyväksymisperusteet uusille riskipääomaohjelmille, joihin liittyy valtiontukea. Ne muodostavat perustan mahdollisen tuen määrän arvioimiselle ja päätökselle sen hyväksyttävyydestä. Vuosina 2004 ja 2005 jatketaan valtiontuen tarkastelua markkinapuutteiden korjaamisen kannalta.

---

(1)  KOM(2003) 713 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 226 lopullinen.

(3)  EYVL C 235, 21.8.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/865 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/865

---

(2004/C 84 E/0957)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0746/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Hedelmä- ja vihannesalan uudistaminen

Puheenjohtajavaltiona toimiva Irlanti ilmoitti jokin aika sitten Euroopan parlamentille, että komissio esittää tuoreiden ja jalostettujen hedelmien ja vihannesten alan uudistamista koskevia ehdotuksia Irlannin puheenjohtajakauden aikana.

Euroopan komissio käsitteli yhteistä markkinajärjestelyä koskevia merkittäviä näkökohtia jo aikaisemmin hallintakomiteassa, mikä merkitsi sitä, ettei parlamentilla ollut mitään sanavaltaa tehtäviin muutoksiin, joista kehkeytyi lopulta todellinen tuottajajärjestöjen toimintaa säätelevän lainsäädännön uudistus.

Voiko komissio kertoa, mitä osatekijöitä tuleva uudistus koskee?

Aikooko komissio esittää keskusteluasiakirjan — kuten yhteisen maatalouspolitiikan Välimeren alueella toteutettavien uudistusten pakettiin kuuluneiden viimeisimpien uudistusten yhteydessä — joka mahdollistaisi keskustelun käynnistämisen ennen lainsäädännöllisten tekstien esittämistä?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Komission aloittamat hedelmä- ja vihannesalaa koskevat keskustelut eivät ole vielä tuottaneet lopullisia tuloksia. Tästä johtuen komissio ei voi vielä todeta mitään mahdollisten ehdotusten sisällöstä.

Komissio haluaa palauttaa parlamentin jäsenen mieleen, että se on jo antanut alaa koskevan tiedonannon vuonna 2001. Tiedonanto sai aikaan laajan demokraattisen keskustelun, johon Euroopan parlamentti, neuvosto (Espanjan puheenjohtajuuskauden päätelmin), jäsenvaltiot ja kansalaiset osallistuivat. Komissio on työskennellyt ja työskentelee edelleen tässä keskustelussa esiin tulleiden näkökantojen pohjalta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/866 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/866

---

(2004/C 84 E/0958)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0748/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin rahoitussuunnitelmien synergiaedut

Euroopan investointipankin ja Euroopan komission toimien koordinointia on parannettava merkittävästi Euroopan unionin lukuisten rahoitusohjelmien keskinäisten synergiavaikutusten parantamiseksi.

Miksi rahoitusrahastojen, tutkimus- ja kehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) myöntämää rahoitusta ei ole aikaisemmin koordinoitu paremmin? Olisiko mahdollista, että komissioon perustettaisiin riippumaton yksikkö vastaamaan eri pääosastojen rahastoista myönnettävän rahoituksen ja EIP:n/EIR:n myöntämän rahoituksen tehokkaan hallinnoinnin koordinoinnista?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Komissio ja Euroopan investointipankkiryhmä (EIP-ryhmä) (1) ovat vahvistaneet käytännön menettelyjä, joilla koordinoidaan niiden rahoitusvälineiden käyttöä. Koordinointi tapahtuu toimielinten välillä tehdyin yhteistyösopimuksin tai yhteisin aiesopimuksin, jotka koskevat erityisesti aluekehitystä sekä tutkimus- ja kehittämistoimintaa.

Lisäksi komission ja EIP-ryhmän yksiköiden yhteisessä työryhmässä on tutkittu käytännön keinoja lisätä molempien toimielinten rahoitusvälineiden yhteiskäyttöä varsinkin virtaviivaisempien menettelyjen sekä tulevia hankkeita koskevan järjestelmällisemmän ja oikea-aikaisemman tiedonvaihdon avulla.

EIP:n sekä rakenne- ja koheesiorahaston toimien koordinoimiseksi on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä tuen yhteisen suunnittelun helpottamiseksi (Euroopan investointirahaston eli EIR:n yhteisön tukikehysten osana tekemät kokonaissitoumukset, tuen tason tarkoituksenmukainen mukauttaminen, EIR:n neuvoa-antava rooli kehitettäessä pk-yritysten rahoitusmekanismeja alueellisesti). Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan puiteohjelman ja EIP-ryhmittymän välisen yhteistoiminnan puitteet vahvistetaan edellä mainitussa yhteistyösopimuksessa. Samanlaisia sopimuksia aiotaan tehdä muillakin tärkeillä toiminta-aloilla, ja varsinkin sellaisilla, joilla EIP:n rahoitus voi täydentää merkittävästi yhteisön talousarviosta maksettua rahoitusta.

Näin ollen komissio ei pidä erityisen koordinointiyksikön perustamista tarpeellisena.

---

(1)  EIP-ryhmittymään kuuluvat itse EIP ja Euroopan investointirahasto (EIR).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/867 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/867

---

(2004/C 84 E/0959)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0750/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopassa toimivien luokituslaitosten mahdollinen rekisteröinti

Nyt kun Euroopan parlamentti on äänestänyt luokituslaitosten asemaa ja menetelmiä koskevasta Giorgios Katiforisin mietinnöstä (A5-0040/2004 - P5_TA-PROV(2004)0080), voiko komissio ilmoittaa, minkä tyyppisiä Euroopassa toimivien luokituslaitosten rekisteröintimenettelyjä se aikoo tutkia?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa parlamentin äänestykseen Giorgios Katiforisin luokituslaitoksia koskevasta mietinnöstä ja tiedustelee siihen liittyen, minkätyyppisiä eurooppalaisia rekisteröintimenettelyjä komissio aikoo tutkia.

Komissio muistuttaa ensiksikin, että se on Oviedossa vuonna 2002 pidetyssä talous- ja rahaministerien epävirallisessa kokouksessa lähtien sitoutunut tutkimaan luokituslaitosten asemaa ja menetelmiä. Tämä sitoumus kuului tuolloin Enron-skandaalin jälkeen toteutettaviksi päätettyjen toimien joukkoon.

Samanaikaisesti käynnistettiin useita asiaa koskevia kansainvälisiä aloitteita. Erityisesti voidaan mainita Financial Stability Forumin (FSF), arvopaperipörssiä valvovien viranomaisten järjestön (IOSCO) tai kansallisten sääntelyviranomaisten, kuten Yhdysvaltain arvopaperipörssikomitean, käynnistämät toimet.

Katiforisin mietintö on merkittävä lisä luokituslaitoksia koskevaan selvitystyöhön. Lisäksi kannattaa muistaa, että komission sisämarkkinoiden pääosasto asetti lokakuussa 2003 neljä asiantuntijaryhmää, joiden tehtävänä oli erityisesti kartoittaa strategisia painopisteitä komission tulevien vuosien toimille. Yksi näistä ryhmistä vastaa ennen kaikkea arvopaperialasta. Komissio ottaa luonnollisesti huomioon näiden asiantuntijaryhmien päätelmät, jotka julkaistaan huhtikuun 2004 loppuun mennessä. Päätelmistä järjestetään julkinen kuuleminen touko-heinäkuussa 2004, minä aikana (22. ja 23. kesäkuuta 2004) pidetään myös aihetta koskeva korkean tason konferenssi. Vasta analysoituaan julkisen kuulemisen tulokset ja korkean tason konferenssin päätelmät komissio ottaa virallisesti kantaa luokituslaitoksiin yleensä ja erityisemmin näiden laitosten rekisteröintimenetelmiin Euroopassa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/868 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/868

---

(2004/C 84 E/0960)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0751/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Komission tapa järkeistää jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointia

Siitä huolimatta, että komissio on yrittänyt järkeistää jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikkojen suuntauksien koordinointia ja yhdenmukaistamista, kyseiset yritykset eivät kuitenkaan ole vielä tuottaneet kovin konkreettisia tai hyödyllisiä tuloksia. Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointiprosessi on edelleen erittäin byrokraattinen, monimutkainen sekä ajallisesti hajanainen, ja se jättää varsin vähän sijaa julkiselle keskustelulle sekä unionissa että jäsenvaltioissa.

Aikooko komissio tarkistaa perinpohjaisesti jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen valvonta- ja koordinointi-menetelmiään kuultuaan ensin Euroopan parlamenttia, neuvostoa, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa demokratiavajeen pienentämiseksi?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2004)

Komissio on hiljattain julkistanut aloitteen talous- ja työllisyyspoliittisen hallintomallin vahvistamisesta EU:ssa. Alkusysäys tähän saatiin 25. marraskuuta 2003 annetuista Ecofin-neuvoston päätelmistä, jotka osoittivat, että parempaan ja tehokkaampaan talouspoliittiseen ohjaukseen on tarvetta. Komissiossa tutkitaankin vaihtoehtoja, joiden avulla talouspoliittista ohjausta voidaan tehostaa ja saada talouspolitiikan laajat suuntaviivat sekä vakaus- ja kasvusopimus uuteen tasapainoon talouspolitiikan koordinointivälineinä. Uusi aloite on osoitus siitä, että jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen valvonta- ja koordinointimenetelmiä ajantasaistetaan ja tarkistetaan jos ja kun siihen on tarvetta. Aloite on myös jatkoa talous- ja työllisyyspoliittisten suuntaviivojen selkeyttämisen yhteydessä viime vuonna toteutetulle politiikan koordinoinnin uudistukselle. Komissio uskoo, että se johtaa yhtäältä yhdenmukaisempien koordinointivälineiden välityksellä yhtenäisempään politiikkaan ja täytäntöönpanoon sekä toisaalta keskittymisen kautta tehokkuuden lisääntymiseen: uusi kolmivuotinen koordinointikierros auttaa jäsenvaltioita panemaan paremmin täytäntöön EU:n ohjeet, joissa keskitytään tärkeimpiin poliittisiin kysymyksiin ja jotka on laadittu perinpohjaisen analyysin ja keskustelun jälkeen.

Politiikan koordinointi on tekemällä oppimisen prosessi, ja kokemuksia talous- ja työllisyyspoliittisten suuntaviivojen selkeyttämisestä on saatu vasta vuoden verran. Komissio harkitsee tarkkaan tarkoituksenmukaisiksi katsomiaan lisätoimenpiteitä ja keskustelee niistä kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/868 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/868

---

(2004/C 84 E/0961)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0752/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euron ja Euroopan unionin kuvan parantaminen Euroopan unionin ulkopuolisissa valtioissa

Joitakin Euroopan unionin ulkopuolisissa valtioissa ilmestyviä sanomalehtiä lukiessa voi huomata, että euroa ja euroalueen taloudellista, poliittista ja rahoitukseen liittyvää todellisuutta ei tunneta riittävästi.

Aikooko komissio eurokampanjan yhteydessä toteuttaa alan ammattilaisille ja yliopistojen edustajille suunnattuja tiedotustoimia parantaakseen käsitystä eurosta kansainvälisellä tasolla ja edistääkseen siten sen käyttöä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen siitä, että pitkäjänteinen tiedotus- ja viestintätyö on tarpeen euron ja koko Euroopan unionin kuvan parantamiseksi unionin ulkopuolisissa maissa. Komissio pyrkii omaksumansa euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian avulla parantamaan käsitystä eurosta ja siihen liittyvistä taloudellisista, poliittisista ja rahoituksellisista seikoista näissä maissa vuodesta 2004 lähtien.

Vuodesta 2003 lähtien komissio on tehnyt euroa koskevaa tiedotustyötä osallistumalla kansainvälisen seminaarin järjestämiseen Santiago de Chilessä (”The European Experience of the Euro: Building an Economic and Monetary Union, a joint Assessment by European and Latin American macroeconomists”20. ja 21. lokakuuta 2003) sekä tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien konferenssien järjestämiseen Ateenassa (”Europe, the Mediterranean and the euro”3. ja 4. helmikuuta 2003) ja Varsovassa (”From Accession to adopting the euro”21. marraskuuta 2003).

Tiedotus- ja viestintästrategiassaan komissio keskittyy vuodesta 2004 lähtien erityisesti järjestämään euroa koskevia konferensseja ja seminaareja EU:n ulkopuolisissa maissa. Näissä maissa tätä euron ja EU:n kuvan parantamiseen tähtäävää tiedotustoimintaa järjestetään niin alan ammattilaisten keskuudessa kuin yliopistoissakin.

Vuodelle 2004 suunniteltuun ulkoiseen tiedotustoimintaan kuuluu tiedotusvälineiden seuraaminen merkittävissä rahoituskeskuksissa (Yhdysvallat, Japani ja Kaakkois-Aasia), osallistuminen valtuuskuntien lehdistö- ja tiedotusvastaaville järjestettäviin tiedotusseminaareihin sekä tiedotustoiminnan järjestäminen yhteistyössä EU:n valtuuskuntien kanssa. Tähän liittyen Yhdysvalloissa järjestetään viiden konferenssin sarja; konferenssien pitopaikkoina ovat Institute for International Economics (Washington), Harvardin yliopisto, Kalifornian yliopisto (Berkeley), Chicagon yliopisto ja Texasin yliopisto (Austin). Etelä-Afrikassa vastaavat konferenssit järjestetään Johannesburgissa ja Kapkaupungissa. Myös Brasiliassa suunnitellaan järjestettäväksi tiedotusta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/869 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/869

---

(2004/C 84 E/0962)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0753/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euron kansainvälisen painoarvon edistäminen euroalueen maiden ja kolmansien maiden välisessä kaupankäynnissä

Komissio ei ole milloinkaan kovin antaumuksellisesti edistänyt euron käyttöä kolmansien maiden kanssa tehtävissä suurissa kaupoissa varsinkaan raaka-aineiden hankinnassa.

Vaikka komissio panostaakin melko vähän euron käytön edistämiseen, on varmaa, että euron käytön yleistyminen kolmansien maiden kanssa tehtävissä kaupoissa alentaisi Euroopan unionin tuotteiden hintaa ja parantaisi tuotteiden ja Euroopan unionin talouden kilpailukykyä.

Katsooko komissio, että sen olisi jo aika luopua neutraalista asenteestaan, jonka kolmannet maat tulkitsevat usein väärin pitäen sitä eräänlaisena unionin yhtenäisvaluutan vähättelynä tai jonka ne ainakin katsovat osoittavan komission vähänlaista kiinnostusta yhtenäisvaluuttaa kohtaan? Euro kuitenkin on sen lisäksi, että se on kahdentoista Euroopan unionin jäsenvaltion välisen kaupankäynnin väline, myös kansainvälinen vaihtoväline ja varantovaluutta.

Onko komissio laatinut talousarvioon liittyvien sitoumustensa täytäntöönpanon puitteissa erityistoimia euron markkinoimiseksi Euroopan unioniin piakkoin liittyvissä valtioissa euron käytön edistämiseksi kyseisten maiden euroalueen maiden kanssa tekemissä kaupoissa esimerkiksi kauppa- ja teollisuuskamari-verkoston kautta, ottaen huomioon, että euron käyttö vähentäisi kyseisten maiden kanssa tehtävistä kaupoista aiheutuvia kuluja?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Euron kansainvälinen käyttö on asteittain lisääntynyt sen käyttöönoton jälkeen. Vuonna 2003 euron osuus oli 31 prosenttia kansainvälisistä joukkovelkakirjoista, 23 prosenttia valuuttamaksuista ja 19 prosenttia virallisista valuuttavarannoista. Eurolla on myös merkittävä asema euroalueen ulkopuolisissa maissa käytävässä kaupassa. Kyseisillä mailla onkin vahvat siteet euroalueeseen. Lisäksi euroa käytetään ankkurivaluuttana useiden, lähinnä Euroopassa, pohjoisessa Afrikassa ja Afrikan ranskankielisen yhteisön frangialueella sijaitsevien maiden valuuttajärjestelmissä.

Suurin osa kansainvälisestä hyödykekaupasta on Yhdysvaltain dollarin (USD) määräistä, mutta siirtyminen euromääräiseen kauppaan ei automaattisesti vähennä hyödykkeiden hintaa tai hintavaihtelua. Esimerkiksi raakaöljyn valuuttakurssivaihtelut ovat kolmen viime vuosikymmenen ajan toisinaan suosineet eurooppalaisia tuojia ja toisinaan olleet niille haitallisia.

Paras tapa, jolla politiikka voi saada — ja jo saakin — markkinat käyttämään euroa yhä enemmän kansainvälisessä mittakaavassa, on parantaa euron käytettävyyttä maksuvälineenä, laskentayksikkönä ja arvonsäilyttäjänä. Euroopan keskuspankin (EKP) vakaussuuntautuneet rahapoliittiset puitteet sekä toimenpiteet rahoitusmarkkinoiden (infra-)struktuurin parantamiseksi ja rahoitusmarkkinasäännösten yhdenmukaistamiseksi vahvistavat siis euron kansainvälisiä näkymiä. Edistyminen ulkoisen edustuksen saralla vahvistaa lisäksi epäilemättä euron kansainvälistä asemaa. Myös tärkeimmille toimijoille tiedottaminen on keskeisessä asemassa.

Kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen EU:hun edellyttää, että ne ottavat euron käyttöön lähentymiskriteerit täytettyään. Euro on jo nyt pääasiallinen laskutusvaluutta näiden maiden kaupassa. Sen käyttö niiden kymmenen unioniin liittyvän maan viennissä, joiden osalta tiedot ovat saatavilla, vaihtelee 22 prosentista (Kypros) 87 prosenttiin (Slovenia).

Komissio on vuodesta 2003 toteuttanut tiedotus- ja viestintähankkeita. Esimerkkinä mainittakoon Varsovassa järjestetty konferenssi, jossa käsiteltiin liittymisestä euron käyttöönottoon johtavaa kehitystä ja johon myös parlamentti osallistui. Vuoden 2003 rakenteellisista saavutuksista mainittakoon euroa ja talous- ja rahaliittoa vuonna 2004 ja sen jälkeen koskevan viestintästrategian puitteiden valmistelu. Strategia on määrä toteuttaa vuonna 2004. Uudet jäsenvaltiot ovat etuasemassa tämän strategian mukaisissa hankkeissa. Komissio aikoo ottaa uusien jäsenvaltioiden kanssa käyttöön kumppanuussopimuksia, joiden avulla ne voivat asteittain yhdistää kokemuksiaan euron käyttöönottoa silmällä pitäen. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden keskuspankkien ja valtiovarainministeriöiden tiedottajien kanssa järjestetään tiedotusseminaareja. Komission suunnitelmissa, jotka koskevat euron käytön edistämistä uusissa jäsenvaltioissa, on myös muita kohderyhmiä, kuten tiedotusvälineet sekä kauppa- ja teollisuuskamarien kaltaiset järjestöt.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/870 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/870

---

(2004/C 84 E/0963)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0754/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Vipurahastoja koskevan Euroopan unionin oikeuskehyksen luominen

Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa John Purvisin vipurahastoja koskevan mietinnön (A5-0476/2003) johdosta? Harkitseeko komissio vipurahastoja sääntelevän Euroopan unionin oikeuskehyksen luomista?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa parlamentin äänestykseen John Purvisin vipurahastoja koskevasta mietinnöstä ja tiedustelee, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä mietinnön johdosta ja aikooko komissio luoda vipurahastoille Euroopan unionin oikeuskehyksen.

Komissio muistuttaa ensiksikin, että se on Oviedossa huhtikuussa 2002 pidetyssä talous- ja rahaministerien epävirallisessa kokouksessa sitoutunut tutkimaan vipurahastojen asemaa. Tämä sitoumus kuului tuolloin Enron-skandaalin jälkeen toteutettaviksi päätettyjen toimien joukkoon.

Samanaikaisesti käynnistettiin useita asiaa koskevia kansainvälisiä aloitteita. Erityisesti voidaan mainita Financial Stability Forumin (FSF), arvopaperipörssiä valvovien viranomaisten järjestön (IOSCO) tai kansallisten sääntelyviranomaisten, kuten Yhdysvaltain arvopaperipörssikomitean, käynnistämät toimet.

Purvisin mietintö on merkittävä lisä vipurahastoja koskevaan selvitystyöhön. Lisäksi kannattaa muistaa, että komission sisämarkkinoiden pääosasto asetti lokakuussa 2003 neljä asiantuntijaryhmää, joiden tehtävänä oli erityisesti kartoittaa strategisia painopisteitä komission tulevien vuosien toimille. Yksi näistä ryhmistä keskittyy ennen kaikkea omaisuudenhoitoa koskeviin kysymyksiin, kun taas toisen ryhmän vastuulla on arvopaperiala. Komissio ottaa luonnollisesti huomioon näiden asiantuntijaryhmien päätelmät, jotka julkaistaan huhtikuun 2004 loppuun mennessä. Päätelmistä järjestetään julkinen kuuleminen touko-heinäkuussa 2004, minä aikana (22. ja 23. kesäkuuta 2004) pidetään myös aihetta koskeva korkean tason konferenssi. Vasta analysoituaan julkisen kuulemisen tulokset ja korkean tason konferenssin päätelmät komissio ottaa virallisesti kantaa johdannaisinstrumentteja ja vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja koskeviin kysymyksiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/871 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/871

---

(2004/C 84 E/0964)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0755/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevat tilastotiedot

Eurostatin käyttämän yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin avulla vertaillaan jäsenvaltioiden inflaatiotasoja, ja indeksi on epäilemättä tieteellisesti erittäin pitkälle kehitetty. Miten komissio selittää euroalueen valtioiden kansalaisten vahvan käsityksen siitä, että hinnat ovat nousseet huomattavasti enemmän kuin mitä yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi osoittaa?

Tietääkö komissio, että tällaisella käsityksellä on erityisen kielteisiä vaikutuksia, etenkin jos sitä ei pystytä muuttamaan? Inflaatiolla on tunnetusti erittäin merkittäviä psykososiaalisia vaikutuksia, ja kotitalouksien kulutuksen pieneneminen tai taantuminen voidaan osittain, vaikkakin luultavasti virheellisesti, tulkita johtuvan tästä käsityksestä, johon on pyrittävä puuttumaan.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Komissio on pannut merkille, että yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) kaltaiset viralliset tilastot sekä yleinen käsitys inflaatiosta eroavat toisistaan useissa jäsenvaltioissa. Näihin eroihin on useita mahdollisia selityksiä. Yksi selitys, jota myös todisteet tukevat (ks. esim. Eurostatin YHKI-lehdistötiedote kesäkuulta 2003), liittyy siihen seikkaan, että euroon siirtymisen myötä kansalaiset kokivat erityisesti pienten palvelujen ja joidenkin päivittäistavaroiden hintojen nousseen merkittävästi. Näiden tuotteiden hinnoilla on usein suuri vaikutus hintojen kehittymistä koskeviin yleisiin mielikuviin, vaikka niiden osuus kuluttajahintaindeksin pohjana olevan ostoskorin koko arvosta on suhteellisen pieni ja vaikka niiden hinnankorotus ei muiden tuote- ja palveluryhmien maltillisemman hintakehityksen vuoksi näykään indeksissä.

Komissio on tietoinen niistä makrotaloudellisista riskeistä, joita saattaa aiheutua inflaatiota koskevien käsitysten ja tilastoidun inflaation välisistä eroavaisuuksista. Komissio huomauttaa kuitenkin, että muiden keskeisten tekijöiden katsotaan vaikuttavan kotitalouksien kulutuskäyttäytymiseen vielä enemmän. Näitä tekijöitä ovat työttömyys- ja palkkatason, varallisuushintojen sekä verotustason vaihtelut jäsenvaltioissa. Siten käytettävissä olevien taloudellisten todisteiden valossa on epätodennäköistä, että tilastoidun ja koetun inflaation väliset erot olisivat merkittävästi vaikuttaneet kotitalouksien viimeaikaiseen kulutuskäyttäytymiseen euroalueella.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/872 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/872

---

(2004/C 84 E/0965)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0757/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Markkinaosapuolten aseman vahvistaminen Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden yhdentymisessä

Lamfalussyn prosessin ansiosta rahoituspalveluiden asiantuntijat ovat voineet osallistua tuntuvasti enemmän alaa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön laatimiseen, mikä on ollut erittäin myönteistä.

Markkinaosapuolten välisen koordinoinnin olisi kuitenkin oltava tehokkaampaa, koska markkinoiden yhdentymisen on tapahduttava paitsi lainsäädännön kautta myös markkinoiden kansallisia käytäntöjä lähentämällä ja tuotteiden standardointia parantamalla.

Pitäisikö komission edistää tällaisia käytäntöjä Euroopan unionin tasolla, kuten eoniakoron (yön yli -markkinakorko) kehittämistä?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Komissio on iloinen siitä, että arvoisa parlamentin jäsen jakaa komission näkemyksen Lamfalussyn prosessin myönteisistä vaikutuksista. Se on kysyjän kanssa samaa mieltä siitä, että arvopaperialan asiantuntijoiden lisääntynyt osallistuminen alaa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön laatimiseen on ollut myönteistä.

Yhteisön lainsäädännön laatimiseen tarkoitetun oikeudellisen kehyksen lisäksi komissio kannattaa yleisesti kaikkia aloitteita, jotka voivat edistää Euroopan rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä sekä näiden markkinoiden kasvua ja kehitystä. Näin ollen pankkien itsenäinen aloite, kuten eonian kaltaisen markkinaviitekoron kehittäminen, vaikuttaa kaiken kaikkiaan myönteiseltä ja kannatettavalta.

Toukokuussa 2004 Euroopan rahoituspalvelumarkkinoilla tarvitaan varmasti entistä enemmän eurooppalaisia indeksejä sekä sopimuksia ja jopa standardeja joillekin tuotteille, ja markkinaosapuolet voisivat omaksua tässä suhteessa johtavan aseman.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/873 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/873

---

(2004/C 84 E/0966)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0758/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Säästäjien luottamuksen menetys viimeaikaisten rahoitusskandaalien vuoksi

Miten komissio on ajatellut palauttaa yleisön luottamuksen rahoitusmarkkinoihin viimeaikaisten rahoitus-skandaalien jälkeen? Mitä toimia se aikoo toteuttaa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Komissio on suurelta osin samaa mieltä 11. helmikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselmassa esiintuoduista huolenaiheista. Useimpia niistä on jo käsitelty komission tiedonannossa lakisääteisen tilintarkastuksen kehittämisestä EU:ssa (1), komission tiedonannosta lakisääteisestä tilintarkastuksesta Euroopan unionissa: tie eteenpäin (2), etenemissuunnitelma yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantamisesta Euroopan unionissa (3) ja toimintasuunnitelma rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta (4). Kyseisissä toimintasuunnitelmissa otetaan huomioon viimeaikaiset tapahtumat.

Komissio hyväksyi 16. maaliskuuta 2004 ehdotuksen (5), joka muuttaa ratkaisevasti EU:n tilintarkastus-säännöksiä. Ehdotuksessa selkiytetään lakisääteisten tilintarkastajien tehtävien sisältöä sekä riippumattomuutta ja etiikkaa koskevia vaatimuksia ottamalla käyttöön vaatimus ulkoisesta laadunvarmistuksesta ja varmistamalla tilintarkastajien julkisen valvonnan tehokkuus. Näin laajennetaan huomattavasti entisen kahdeksannen yhtiöoikeusdirektiivin (5) soveltamisalaa, jossa käsiteltiin ainoastaan lakisääteisten tilintarkastajien hyväksymistä.

Vaikka ehdotusta valmisteltiin paljon ennen Parmalat-skandaalia, sitä on tarkistettu niin, että siinä otetaan huomioon kyseisen tapauksen erityiset seuraukset. Siinä käsitellään muun muassa konsernien tilintarkastuksia ja julkista valvontaa. Aholdin tapauksen johdosta ehdotuksessa myös selkiytetään tilintarkastuskomitean asemaa suhteessa yrityksen sisäiseen valvontaan. Aholdin tapauksen vuoksi ehdotuksessa todetaan nimenomaisesti, että yleisen edun kannalta merkittävissä yhteisöissä tilintarkastuskomitean on seurattava yrityksen sisäisen valvonnan, sisäisen tarkastuksen ja riskinhallintajärjestelmien tehokkuutta.

Lisäksi direktiiviehdotuksessa edellytetään, että ammattikunnan jäsenet eivät saa osallistua yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen (lähinnä julkisesti noteeratut yritykset, pankit ja vakuutuslaitokset) tilintarkastajien julkiseen valvontaan.

Lisätoimiin kuuluu ehdotus, jossa vaaditaan suurempaa avoimuutta liiketoimissa lähipiirin kanssa — varsinkin erityistä tarkoitusta varten perustettujen yhteisöjen osalta. Lisäksi ehdotuksessa selkiytetään johtajien vastuuta tilinpäätöksistä, muuta kuin rahoitusta koskevia oleellisia tietoja sekä julkisesti noteerattujen yritysten vuosittain julkaistavaa omistajaohjausta koskevaa selvitystä.

Komissio tekee ehdotuksen kolmannesta rahanpesudirektiivistä, jossa säädetään kaikkiin välittäjäelimiin — rahoituselimistä yrityksille palveluja suorittaviin yrityksiin — sovellettavista yksityiskohtaisemmista vaatimuksista, jotka kohdistuvat asiakkaita koskeviin varmistusmenetelmiin. Koska investointipankkien, luokituslaitosten ja sijoitusanalyytikkojen osuus Parmalatin tapauksessa oli merkittävä, komissio pohtii, tarvitaanko niitä koskevaa lisäsääntelyä.

---

(1)  EUVL C 236, 2.10.2003.

(2)  EYVL C 143, 8.5.1998.

(3)  KOM(2003) 284 lopullinen.

(4)  KOM(1999) 232 lopullinen.

(5)  KOM(2004) 177 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/874 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/874

---

(2004/C 84 E/0967)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0759/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistamista koskevat yleiset puitteet

Rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen vuoksi rahoituslaitoksilla on yhä enemmän rajat ylittäviä toimintoja, mikä voi johtaa systeemiriskien merkittävään lisääntymiseen ja niiden leviämiseen rajojen yli. Aikooko komissio antaa kansallisille keskuspankeille ja Euroopan keskuspankille keskeisemmän aseman, jolloin niiden toiminta voisi olla laajempaa kuin nykyinen pelkkään yhteistyöhön ja keskinäiseen tiedonvaihtoon keskittyvä toiminta?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

EU:n rahoitusalan yhdentyminen asettaa uusia haasteita rahoitusmarkkinoiden vakaudelle, koska rajat ja alat ylittävät kytkennät lisäävät leviämisriskiä. Tämän seurauksena rahoitusalan yhdentämisprosessi vaatii tiiviimpää koordinointia niiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä, jotka ovat vastuussa rahoituslaitosten sääntelystä, valvonnasta ja kriisinhallinnasta ja joita tukevat asianomaiset sääntely- ja toimielinjärjestelyt EU:n tasolla.

Vaikka EU:lla on huomattava toiminnan ja vakauden valvontaa rahoitusalalla koskeva lainsäädäntö, valvonta ja kriisinhallinta kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kansallisten keskuspankkien osallistuminen valvontaan vaihtelee jäsenvaltioittain. Komissio on kuitenkin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että valitusta kansallisesta rakenteesta riippumatta olisi kaikin mahdollisin tavoin varmistettava, että asianomaiset viranomaiset ovat tehokkaassa yhteistyössä EU:n tasolla.

Talous- ja rahoituskomitean raporteissa rahoitusjärjestelmän vakaudesta (huhtikuu 2000) ja kriisinhallinasta (huhtikuu 2001) — niin sanotut Brouwerin raportit — arvioitiin, voidaanko EU:n nykyisillä sääntely- ja valvontarakenteilla suojata rahoitusjärjestelmän vakaus. Erityisesti niissä käsiteltiin kansallisten valvontaviranomaisten ja keskuspankkien rajat ja alat ylittävää koordinointia EU:ssa. Raporteissa tehtiin ne päätelmät, että nykyiset toimielinten yhteistyöjärjestelyt ovat asianmukaisia, mutta niiden toimintaa tulisi edistää. Ecofin-neuvosto tarkkailee säännöllisesti raporttien sisältämien suositusten täytäntöönpanoa, ja huomattavaa edistymistä on tapahtunut.

Kaikkien jäsenvaltioiden pankkivalvontaviranomaiset ja keskuspankit, Euroopan keskuspankki mukaan luettuna, allekirjoittivat vuonna 2003 yhteistyötä kriisitilanteisssa koskevan valvontapöytäkirjan. Lisäksi komissio on ehdottanut Lamfalussy-prosessin ulottamista kaikille rahoitusaloille. Ne ovat asianmukaisia foorumeita kansallisten valvontaviranomaisten, tarvittaessa keskuspankit mukaan luettuina, välisen yhteistyön lujittamiseen EU:n tasolla. Uuden komitearakenteen tarkoituksena on myös helpottaa jäsenvaltioiden sääntelyn lähentymistä niiden pannessa täytäntöön rahoitusalaa koskevaa yhteisön oikeutta. Finanssi-ryhmittymädirektiivillä, joka pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön elokuussa 2004, parannetaan myös rajat ylittävien ryhmittymien tehokasta valvontaa ottamalla käyttöön koordinoiva valvontaviranomainen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/874 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/874

---

(2004/C 84 E/0968)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0761/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin laajuinen toimilupa ja korkotulojen myynti Euroopassa

Onko jäsenvaltioilla mahdollisuuksia vastustaa sellaisen rahoitusvälineen myyntiä, jolla on listalleotto-esitteestä annetun direktiivin mukainen toimilupa Euroopan unionissa, jos se katsoo välineeseen liittyvän liikaa riskejä yleisölle, jolle sitä markkinoidaan?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Heti alkuun on syytä todeta, että pääoman täysin vapaan liikkuvuuden periaate on kirjattu EY:n perustamissopimukseen. Uusi pääomanliikkeitä koskeva järjestelmä sisältyy perustamissopimuksen 56—60 artiklaan. 56 artiklaan sisältyy periaate, jonka mukaan pääoma ja maksut voivat liikkua täysin vapaasti sekä jäsenvaltioiden välillä että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä. Artiklaa sovelletaan suoraan, ja 58 artiklassa määritellään alat, joilla jäsenvaltiot voivat pääoman liikkuvuutta estämättä pitää voimassa tietojen antamista ja valvontaa koskevat säännöksensä sekä verolainsäädäntönsä säännökset.

Yhteisön oikeudessa säädetään velvollisuudesta antaa etukäteen tietoja, kun arvopapereita tarjotaan yleisölle tai otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla.

Jos alkuperävaltion toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt asiakirjat, 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/71/EY (1) ei anneta vastaanottaville jäsenvaltioille mahdollisuutta kiistää niitä tai vaatia enempää tietoja sillä perusteella, että asiakirjat olisivat epätäydellisiä tai riittämättömiä sijoituksen riskialttiuden vuoksi.

Direktiivissä ei sen sijaan kielletä vastaanottavia jäsenvaltioita soveltamasta erityissääntöjä, jotka koskevat mainontaa arvopapereiden yleisölle tarjoamisen yhteydessä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta, EUVL L 345, 31.12.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/875 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/875

---

(2004/C 84 E/0969)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0767/04

esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle

(4. maaliskuuta 2004)

Aihe:   eEurope 2005 -toimintasuunnitelma

eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täytäntöönpano on juuri nyt keskustelun kohteena.

Voiko komissio antaa lausuman eEurope 2005 -toimintasuunnitelmaan sisällytettävistä takuista, jotka koskevat kulttuurillisen ja kielellisen monimuotoisuuden suojaamista kaikissa yhteyksissä tämän ohjelman täytäntöönpanossa, ja voiko komissio antaa takuut siitä, että uusi ja kehittymässä oleva informaatioteknologia ulotetaan sekä maaseudulle että kaupunkeihin ja yhtäläisesti myös EU:n syrjäisille alueille?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Komissio muistuttaa, miten tärkeänä se pitää kulttuurillisen ja kielellisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Tietoyhteiskunta voi lisätä monimuotoisuutta ja mahdollistaa monenlaisten palvelujen tarjoamisen paikallisilla kielillä ja paikalliset erityistarpeet huomioon ottaen. eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteena on tukea palvelujen, sovellusten ja sisällön kehittämistä, ja komissio katsoo, että näin edistetään merkittävällä tavalla eurooppalaisen kulttuurin kukoistusta kaikilla tasoilla.

Kysymyksessä viitataan eEuropen täytäntöönpanoa koskeviin parhaillaan käytäviin keskusteluihin. Kyseessä on väliarviointi sen varmistamiseksi, että toimintasuunnitelma, josta 15 jäsenvaltiota sopi Sevillan Eurooppa-neuvostossa (21. ja 22. kesäkuuta 2002), soveltuu myös laajentuneeseen 25 valtion EU:hun. Komissio toteutti jäsenvaltioissa ja tulevissa jäsenvaltioissa kyselyn vuoden 2003 lopussa, ja yleisin vastaus oli se, että eEurope on arvokas ohjelma, jonka tavoitteita ei tarvitse tarkistaa. Tämä oli koko Euroopan antama luottamuslause eEuropen strategialle ja tavoitteille, joita ovat kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus ja tietoyhteiskunnan ulottaminen kaikille, riippumatta siitä, asuvatko he kaupungeissa, maaseudulla vai syrjäisillä alueilla.

eEurope on kattosuimnitelma, joka kattaa monenlaisia toimintoja ja ohjelmia. Yksi monimuotoisuuden kannalta tärkeimmistä on eContent-ohjelma. Siinä tuetaan eurooppalaisen digitaalisen sisällön saatavuuden, käytön ja jakelun lisäämistä. Sen tavoitteena on parantaa kaikkien mahdollisuuksia käyttää korkealaatuista digitaalista sisältöä globaaleissa verkoissa monilla eri kielillä. Komissio hyväksyi 19. joulukuuta 2002 vuosien 2003 ja 2004 työohjelman, jossa vuoden 2004 talousarvioksi kaavaillaan 26,5:ttä miljoonaa euroa.

Komissio on myös ehdottanut uutta eContentplus-ohjelmaa (2005—2008), jolla tuetaan monikielisen sisällön luomista innovatiivisiin online-palveluihin kaikkialla EU:ssa. Uudessa ohjelmassa keskitytään kolmeen alaan, maantieteellisiin tietoihin, oppimateriaaliin ja kulttuurisisältöön, ja sen tarkoituksena on tukea eri järjestelmistä saatavan tiedon yhdistämistä — riippumatta muodosta, kielestä tai sijainnista.

Komissio on ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että teknologian hyödyt ulottuvat kaikkialle, ja on myöntänyt tätä varten resursseja alueille, jotka ovat mahdollisesti jääneet vähemmälle huomiolle. eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa todetaan, että Euroopassa olisi oltava laajasti saatavilla laajakaistayhteyksiä kilpailukykyiseen hintaan. Vaikka investoinnit laajakaistaan tulevat lähinnä yksityissektorilta, toimintasuunnitelmassa tarjotaan tukea verkon laajentamiseen muita heikommassa asemassa oleville alueille. Komissio on tätä varten julkaissut työasiakirjan, jossa annetaan ohjeet siitä, millaisia perusteita ja menettelytapoja sovelletaan käytettäessä rakennerahastoja sähköisen viestinnän alalla (”Guidelines on the criteria and modalities of the use of structural funds in electronic communications” (1)). Ohjeiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita ja alueita valmistelemaan sähköisen viestinnän infrastruktuurihankkeita (laajakaista mukaan luettuna), joille haetaan rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR).

---

(1)  SEC(2003)895.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/876 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/876

---

(2004/C 84 E/0970)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0771/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(5. maaliskuuta 2004)

Aihe:   La Breña II -patoa koskevat korvaustoimet

Komissio päätti joulukuussa 2003, että se osallistuu Espanjan kansalliseen vesisuunnitelmaan kuuluvan La Breñan padon rakentamiseen 80 miljoonan euron yhteisrahoituksella. Päätökseen sisältyi sarja korvaus-toimia, joista oli sovittu Espanjan viranomaisten kanssa. Näillä korjaustoimilla on ilmeisesti tarkoitus vähentää hankkeen kielteisiä vaikutuksia.

Voisiko komissio antaa luettelon näistä korjaustoimista? Koska padon rakentaminen aiheuttaa nykyistä neljä kertaa suuremman patoaltaan syntymisen keskelle Natura 2000 -aluetta, miten komissio katsoo voivansa korvata yli 2 000 hehtaarin suuruisen luontoalueen tuhoutumisen? Miten komissio on laskenut arvon tälle alueelle, joka on Espanjan viimeisten espanjanilvespopulaatioiden yhteyskäytävä?

Miten tässä hankkeessa turvataan luontotyyppidirektiivin liitteiden II ja IV mukaisesti erityissuojelun kohteena olevan espanjanilveksen suojelu?

Entä miten komissio aikoo valvoa näiden korvaustoimien soveltamista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio viittaa vastaukseen, jonka se antoi arvoisan parlamentin jäsenen suulliseen kysymykseen H-0120/04 parlamentin maaliskuun ensimmäisen istuntojakson kyselytunnilla (1), ja antaa seuraavat täydentävät tiedot.

Korvaustoimet, joita Espanjan viranomaiset ovat esittäneet La Breña II -allashankkeeseen, ovat huomattavia ja oletettavasti kompensoivat kaikki mahdollisesti ilmenevät vähäiset haittavaikutukset. Espanjanilvesten elinympäristön supistumisen kompensoimiseksi ehdotetaan 2134 hehtaarin suuruisen alueen pakkolunastusta ja ilveksen suojelua edistäviä aktiivisia toimia. Espanjanilvestä koskevat korvaustoimet eivät keskity ainoastaan luontotyypin suojeluun ja saalislajien tuomiseen alueelle vaan niissä puututaan myös ongelmiin, joita espanjanilvesten kahden osapopulaation välisissä yhteyksissä ilmenee. Tästä syystä on suunniteltu erityisiä toimenpiteitä ekologisten käytävien parantamiseksi. Korvaustoimet eivät myöskään koske ainoastaan espanjanilvestä vaan myös muita alueella olevia keskeisiä lajeja, jotta alueen yhdenmukaisuus voidaan taata.

Laatiessaan ehdotuksen korvaustoimista vastuuhenkilö sai tukea keskeisiltä tieteellisiltä laitoksilta kuten biologiselta tutkimusasemalta (Estación Biológica Doñana) ja Córdobán yliopiston ekologian laitokselta. Andalusian hallituksen alueellinen ympäristöministeriö ja Espanjan ympäristöministeriö ovat arvioineet nämä korvaustoimet espanjanilvesten tilannetta tarkastelevan asiantuntijaryhmän avulla. Kumpikin taho on antanut korvaustoimista myönteisen arvion.

Allas sijaitsee Natura 2000 -alueen kaakkoisosassa ja ylittää alueen rajan. Tilannetta voidaan pitää Natura 2000 -alueeseen nähden toisarvoisena. Sen vaikutus koskee 625:tä hehtaaria, joka on noin 1,05 prosenttia yhteensä 60 000 hehtaarin suuruisesta alueesta.

Komissio julkaisee luettelon korvaustoimista ja lausuntonsa asiasta sekä muuta tähän hankkeeseen liittyvää ympäristötietoa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2) 4 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Komissio katsoo, että asialla ei pitkällä aikavälillä ole merkittäviä vaikutuksia Natura 2000 -verkoston yhdenmukaisuuteen, kun otetaan huomioon La Breña II -altaan rakentamisen todennäköiset vaikutukset ensisijaiseksi lajiksi määriteltyyn espanjanilvekseen ja lintudirektiivin (3) liitteessä I lueteltuihin lajeihin sekä toimivaltaisen viranomaisen valmistelemaan korvaustoimia koskevaan hankkeeseen sisältyvistä suunnitelluista korvaustoimista todennäköisesti saatavat tulokset.

Komissio olettaa saavansa Espanjan hallitukselta vuosittain hankkeen täytäntöönpanoa koskevat seuranta-kertomukset.

---

(1)  Kirjallinen vastaus 9.3.2003.

(2)  EYVL L 145, 31.5.2001.

(3)  Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/877 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/877

---

(2004/C 84 E/0971)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0780/04

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Uskonnonvapauden loukkaus Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 9 artiklassa määrätään uskonnonvapaudesta ja EU:n perusoikeuskirjan 10 artiklassa määrätään uskonnonvapaudesta ja 22 artiklassa uskonnollisesta monimuotoisuudesta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa määrätään puolestaan perusoikeuksista. Lisäksi Yhdysvaltain ulkoministeriö on julkaissut kansainvälisen raportin uskonnonvapaudesta vuonna 2003.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa Yhdistymiskirkko halusi poistaa johtajalleen, pastori Sun Myung Moonille asetetun kiellon matkustaa kyseiseen maahan. Pastori Moonille lähetettiin 15. toukokuuta kirje, jossa hänelle ilmoitettiin, ettei hänen pitäisi pyrkiä maahan, koska hänen läsnäolonsa ei olisi yleisen edun mukaista yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä.

Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista seikoista?

Katsooko komissio, että edellä kuvatut toimenpiteet loukkaavat EU:n perusoikeuskirjan 10 ja 22 artiklassa turvattuja perusoikeuksia ja että ne vaikuttavat näin ollen niiden perusoikeuksien olennaiseen sisältöön, jotka nimenomaisesti suojataan perusoikeuskirjan 52 artiklassa?

Katsooko komissio niin ikään, että nämä seikat ovat ristiriidassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan ja näin ollen jäsenvaltioille yhteisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen periaatteiden kanssa?

Voiko komissio ilmoittaa, miten se aikoo saada Yhdistyneen kuningaskunnan tiedostamaan, että tällainen menettely loukkaa oikeutta uskonnonvapauteen?

Mikäli komissio ei nimenomaisesti tuomitse edellä kuvattuja toimenpiteitä, millaisilla oikeusperiaatteilla se perustelee kantansa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista.

Yhdistyneen kuningaskunnan yhdistymiskirkon johtajalle, pastori Sun Myung Moonille, asettamaa maahantulokieltoa koskevassa asiassa komissio haluaa muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen määräysten perusteella yleisen järjestyksen ja sisäisen turvallisuuden säilyttäminen kuuluu kunkin jäsenvaltion omaan toimivaltaan. Jäsenvaltio voi tästä syystä päättää kieltää kolmannen valtion kansalaiselta maahantulon ja oleskelun alueellaan.

Komissiolla ei myöskään ole toimivaltaa puuttua epäiltyihin perusoikeuksien rikkomuksiin, joihin kuuluu uskonnonvapauden rikkominen, elleivät ne kuulu yhteisön oikeuden ja sen täytäntöönpanon piiriin ja ellei pastori Moon ei ole jonkun muun EU:n jäsenvaltion kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalainen.

Lopuksi on muistettava, että jos henkilö on sitä mieltä, että hänen perusoikeuksiaan on rikottu, hän voi valittaa asiasta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen käytyään ensin läpi kyseisen maan omat valitusmenettelyt.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/878 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/878

---

(2004/C 84 E/0972)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0781/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Sähkömarkkinoiden vapauttaminen — veden siirroille myönnettävät luvat

Erilaiset järjestelmät korostavat epätasapainoa, jolloin jäsenvaltioihin, jotka ovat jo määritelleet lupien tarkan keston, kohdistuu suuria kilpailupaineita. Markkinoiden epäsymmetrisyys tekisi kilpailupaineet sietämättömiksi ja saattaisi lisäksi vaarantaa osan sähkömarkkinoiden vapauttamisprosessista. Olisikin mielenkiintoista tietää, suunnitellaanko asiassa nyt korjaavia toimia.

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka lupa- ja hyväksymisjärjestelmiä säännellään EU:n eri jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Sähkömarkkinoiden vapauttamisen ja vesivoimaloihin liittyvien, merkittävien lupamenettelyjen välillä on tehtävä ero.

Euroopan unioni on kehittänyt kattavan vesipolitiikkaa koskevan lainsäädännön, vesipolitiikan puitedirektiivin (1).

Direktiivissä:

| — | käsitellään kaikkia vesiä (jokia, järviä, pohja- ja rannikkovesiä), |
| --- | --- |

—

käsitellään kaikkia vesiä (jokia, järviä, pohja- ja rannikkovesiä),

| — | käsitellään kaikkia ihmisen vaikutuksia vesiin (mukaan luettuna sähköntuotannon lämpö- tai vesivoimaloissa), |
| --- | --- |

—

käsitellään kaikkia ihmisen vaikutuksia vesiin (mukaan luettuna sähköntuotannon lämpö- tai vesivoimaloissa),

| — | vahvistetaan heikentämättömyyslausekkeeseen liittyen oikeudellisesti sitova tavoite, jonka mukaan kaiken veden hyvä laatu on pääsääntöisesti saavutettava/säilytettävä vuoteen 2015 mennessä ja |
| --- | --- |

—

vahvistetaan heikentämättömyyslausekkeeseen liittyen oikeudellisesti sitova tavoite, jonka mukaan kaiken veden hyvä laatu on pääsääntöisesti saavutettava/säilytettävä vuoteen 2015 mennessä ja

| — | esitellään kaikki vesiin kohdistuvat merkittävät vaikutukset (esimerkiksi vedenotto, patoaminen, jokien virtauksien muuttaminen ja päästöt) lupamenettelyyn. Nämä tarkastukset/luvat tarkastetaan ajoittain ja päivitetään kun se on tarpeellista. |
| --- | --- |

—

esitellään kaikki vesiin kohdistuvat merkittävät vaikutukset (esimerkiksi vedenotto, patoaminen, jokien virtauksien muuttaminen ja päästöt) lupamenettelyyn. Nämä tarkastukset/luvat tarkastetaan ajoittain ja päivitetään kun se on tarpeellista.

Direktiivin täytäntöönpano tapahtuu asteittain, ja se piti saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 22. joulukuuta 2003 mennessä (uudet jäsenvaltiot 1. toukokuuta 2004 mennessä), ensimmäinen paineiden ja vaikutusten analyysi 22. joulukuuta 2004 mennessä, jonka jälkeen vesipiirien on laadittava hoitosuunnitelma 22. joulukuuta 2009 mennessä siksi, että yleisö voi osallistua ohjelman laatimiseen sen kaikissa vaiheissa.

Komissio katsoo, että kyseisen direktiivin täytäntöönpano ei varmista vain vesien hyvää laatua, vaan myös vankan ja ennakoitavan pohjan teknisille, taloudellisille ja poliittisille päätöksille. Näin ollen täytäntöönpano tuottaa tasavertaiset toimintaedellytykset kunnioittaen samalla unionin eri alueiden erilaisia hydrologisia ja ympäristöllisiä olosuhteita. Vuodesta 2001 lähtien komission, jäsenvaltioiden (myös uusien jäsenvaltioiden), kansalaisjärjestöjen ja sidosryhmien laajat ponnistelut ovat täydentäneet direktiivin täytäntöönpanoa.

Vesipolitiikan puitedirektiiviä ja sen yllä mainittuja säännöksiä sovelletaan uusiin, 1. toukokuuta 2004 EU:iin liittyviin jäsenvaltioihin, sekä myös nykyisiin jäsenvaltioihin. Täytäntöönpanossa ei ole siirtymäaikoja.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 327, 22.12.2000.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/879 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/879

---

(2004/C 84 E/0973)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/04

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Sähkömarkkinoiden vapauttaminen — erityiset suojasäännökset

Sähkömarkkinoiden vapauttamisen yhteydessä olisi harkittava erityisesti, olisiko vuoristoalueille annettava — yritysten sijoittautumisvapaus huomioon ottaen — omat säännökset siten, että näiden alueiden ympäristön kestävyys asetettaisiin etusijalle. Sen että lainsäätäjä ottaa asian huomioon, olisi käytävä selvästi ilmi edellytyksistä, joita noudatetaan myönnettäessä tai uusittaessa lupia veden siirroille vaahdon muodostumista varten sekä otettaessa käyttöön tarkoitusta varten suoritettavia pakollisia tarkastuksia lupien hallinnointia varten.

Pitääkö komissio suojasäännösten käyttöön ottamista herkkien alueiden suojelemiseksi lainmukaisena mainitun vapauttamisprosessin yhteydessä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

EU:ssa on kehitetty kattava vesipolitiikkaa koskeva sääntely, joka sisältyy puitedirektiiviin (1).

Kyseisessä direktiivissä

| — | käsitellään kaikkia vesiä (joet, järvet, pohjavesi ja rannikkovedet); |
| --- | --- |

—

käsitellään kaikkia vesiä (joet, järvet, pohjavesi ja rannikkovedet);

| — | käsitellään kaikenlaista ihmistoimintaa, joka vaikuttaa vesiin (mukaan luettuna muun muassa sähköntuotanto lämpö- ja vesivoimaloissa); |
| --- | --- |

—

käsitellään kaikenlaista ihmistoimintaa, joka vaikuttaa vesiin (mukaan luettuna muun muassa sähköntuotanto lämpö- ja vesivoimaloissa);

| — | vahvistetaan oikeudellisesti sitovaksi tavoitteeksi kaikkien vesien hyvä tila, joka on pääsääntöisesti saavutettava/säilytettävä vuoteen 2015 mennessä ja johon liittyy tilan huononemisen ehkäisemistä koskeva lauseke; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan oikeudellisesti sitovaksi tavoitteeksi kaikkien vesien hyvä tila, joka on pääsääntöisesti saavutettava/säilytettävä vuoteen 2015 mennessä ja johon liittyy tilan huononemisen ehkäisemistä koskeva lauseke;

| — | edellytetään toimenpiteitä erityisten suojelualueiden perustamiseksi (esim. luonnonsuojelualueet, juomaveden ottoon käytettävät alueet, uimavedet); |
| --- | --- |

—

edellytetään toimenpiteitä erityisten suojelualueiden perustamiseksi (esim. luonnonsuojelualueet, juomaveden ottoon käytettävät alueet, uimavedet);

| — | asetetaan kaikkien vesiin merkittävästi vaikuttavien toimintojen (esim. vedenotto, patoaminen, jokien virtaussuunnan muuttaminen ja päästöt) edellytykseksi lupamenettely. Valvontaa ja lupia tarkastellaan säännöllisesti ja tarkistetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

asetetaan kaikkien vesiin merkittävästi vaikuttavien toimintojen (esim. vedenotto, patoaminen, jokien virtaussuunnan muuttaminen ja päästöt) edellytykseksi lupamenettely. Valvontaa ja lupia tarkastellaan säännöllisesti ja tarkistetaan tarvittaessa.

Direktiivin täytäntöönpano tapahtuu asteittain, ja sen säännökset oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 22. joulukuuta 2003 mennessä (uusissa jäsenvaltioissa 1. toukokuuta 2004 mennessä). Ensimmäinen arviointi paineista ja vaikutuksista on tehtävä 22. joulukuuta 2004 mennessä, minkä jälkeen laaditaan täysin avoimeen kuulemismenettelyyn perustuvat vesipiirien hoitosuunnitelmat 22. joulukuuta 2009 mennessä.

Komissio katsoo, että direktiivin täytäntöönpano ei ainoastaan varmista vesien hyvää laatua (”hyvää tilaa”) vaan muodostaa myös vankan ja selkeän perustan ja vertailupohjan teknisille, taloudellisille ja poliittisille päätöksille siten, että unionin eri alueiden ja erityisten suojelualueiden hydrologiset ja ympäristöön liittyvät olosuhteet otetaan huomioon. Tämä ilmenee myös sitovassa periaatteessa, jonka mukaan vesien hyvän tilan ympäristötavoitteet on vahvistettava kunkin alueen alkuperäisten vesiolosuhteiden perusteella, jolloin ne on määriteltävä yksilöllisesti selkeiden edellytysten mukaisesti. Direktiivissä asetetaan kunnianhimoiset ympäristötavoitteet, mutta EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa myös tiukempia suojatoimenpiteitä (2).

Direktiivin täytäntöönpanoa on täydennetty vuodesta 2001 lähtien komission, jäsenvaltioiden (uudet jäsenvaltiot mukaan luettuina), kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien yhteisen täytäntöönpanostrate-gian puitteissa toteuttamilla monipuolisilla toimenpiteillä.

Vesipolitiikan puitedirektiiviä ja sen edellä kuvailtuja säännöksiä sovelletaan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä uusissa jäsenvaltioissa samalla tavoin kuin vanhoissa jäsenvaltioissa, ilman siirtymäkautta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 327, 22.12.2000.

(2)  EY:n perustamissopimuksen 176 artikla, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen konsolidoitu toisinto, EYVL C 325, 24.12.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/880 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/880

---

(2004/C 84 E/0974)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0785/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Irlannin/EU:n kansalaisten vanhempien karkottaminen

Onko komissio tietoinen siitä, että Irlannissa syntyneiden lapsien vanhemmista 11000 on tällä hetkellä vaarassa tulla karkotetuksi Irlannista, vaikka kyseessä olevat lapset ovat syntyneet Irlannissa ja ovat siis Irlannin tai EU:n kansalaisia? Irlannin tai EU:n kansalaisten vanhempien karkottaminen voi johtaa siihen, että näiden lasten on lähdettävä Irlannista ja jatkettava elämäänsä vanhempiensa kanssa maissa, joissa heidän Euroopan ihmisoikeussopimuksessa säädettyjä oikeuksiaan ei välttämättä suojella.

Onko komissio keskustellut Irlannin hallituksen kanssa siitä, mitkä ovat näiden Irlannin tai EU:n kansalaisten oikeudet, jos heidän vanhempansa karkotetaan? Onko komissio samaa mieltä, että tämä menettelytapa syrjii lapsia, joiden vanhemmat ovat kolmansien maiden kansalaisia?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama tilanne koskee Irlannissa syntyneitä lapsia, joiden vanhemmat ovat kolmansien maiden kansalaisia. Kenen tahansa Irlannissa syntyneen henkilön tavoin nämä lapset ovat saaneet Irlannin kansalaisuuden jus soli -periaatteen nojalla. Kansalaisten karkotuksen osalta on syytä muistuttaa, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen neljännen lisäpöytäkirjan 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”ketään ei saa karkottaa yksilöön tai ryhmään kohdistuvalla toimenpiteellä sen valtion alueelta, jonka kansalainen hän on”.

Yhteisön oikeuden periaatteita ei kuitenkaan voida soveltaa kyseiseen tapaukseen, koska nämä lapset eivät ole harjoittaneet vapaata liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan muuttaakseen Irlannista johonkin toiseen unionin jäsenvaltioon. Näin ollen Irlannin lainsäädäntöä — myös karkotuksia koskevaa lainsäädäntöä — sovelletaan Irlannissa syntyneisiin lapsiin, joiden vanhemmat ovat kolmansien maiden kansalaisia. Komissio ei näin ollen voi vastata arvoisan jäsenen esittämiin kysymyksiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/881 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/881

---

(2004/C 84 E/0975)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Ria Formosan luonnonsuojelualueeseen (Natura 2000) kohdistuva uhka

Portugalin hallitus julisti vuonna 1999 Ria Formosan luonnonpuiston, (Parque Natural de Ria Formosa) joka sijaitsee Algarvessa, Faron eteläpuolella, luonnonsuojelualueeksi lintudirektiivin 4 artiklan mukaisesti (79/409/ETY (1)). Ria Formosa näyttää kuitenkin joutuneen kehittyvän matkailuteollisuuden paineiden alaiseksi, ja epävirallisten suunnitelmien mukaan alueelle kehitellään hankkeita 21 golfkentän ja 9 venesataman rakentamiseksi. Samoin suunnitellaan huoneistojen ja huviloiden rakentamista kymmeneen kohteeseen (tietolähde: Espresso, 11. elokuuta 2001).

Viime vuosina jo 25 pesivää lintulajia on kokonaan tai osittain hävinnyt tältä alueelta. Näihin lintuihin kuuluvat kuningaskalastaja, yöhaikara, punapyy, punapäänarsku ja ruskohaikara. Myös petolintukannat ovat huomattavasti vähentyneet, sillä kaniinit, jänikset ja siilit ovat kadonneet.

Metsää hakataan (laittomasti) ja jotkut metsäpalot eivät vaikuta luonnostaan syntyneiltä. Vaikuttaa siltä, että viranomaiset eivät lainkaan suojele Ria Formosan puistoa (yli 23 000 hehtaaria), joka näin ollen joutuu laiminlyödyksi. Ainutlaatuinen dyynikasvillisuus häviää suoalueilta, sillä laguuneihin laskevien jokien jätevedet aiheuttavat saastumista. Likainen vesi lisää malarian leviämisvaaraa. Portugalin tilastokeskuksen (INE) mukaan Portugalissa kuoli 12 ihmistä malariaan vuonna 2001 (The News, 14. helmikuuta 2004).

Katsooko komissio, että näin uhrataan ainutlaatuinen luonnonsuojelualue taloudelliselle toiminnalle, joka on vastoin Ria Formosaan erityisesti suunniteltua suojelua?

Aikooko komissio ottaa yhteyttä Portugalin hallitukseen käsitelläkseen tämän luonnonsuojelualueen ja sen ympäristön vääränlaista kehitystä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Kysymys koskee Ria Formosan luonnonsuojelualueeseen kohdistuvia uhkia, jotka johtuvat erityisesti matkailualan rakennus- ja golfkenttähankkeista.

Kyseinen luonnonsuojelualue kuuluu yhteisön tärkeänä pitämään Ria Formosa/Castro Marim -alueeseen, jota Portugali on esittänyt luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY (2) 4 artiklan mukaisesti ja Ria Formosan erityiseen suojelualueeseen, jonka Portugali on nimennyt luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun direktiivin 79/409/ETY 4 artiklan mukaisesti.

Tulkittuaan sekä direktiivin 92/43/ETY 7 että 6 artiklaa Portugalin viranomaiset ovat velvollisia ryhtymään tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin välttääkseen sen, että kyseisten suojelualueiden luontotyypit ja lajien elinympäristöt heikentyvät. Edellä mainittujen säännösten mukaisesti kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka eivät liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin.

Komissio on jo useasti joutunut ottamaan yhteyttä Portugalin viranomaisiin valitusten takia. Valitusten mukaan yllämainittuja säännöksiä on sovellettu puutteellisesti kyseisillä suojelualueilla erityisesti silloin, kun on toteutettu matkailuun liittyviä projekteja.

Arvoisan parlamentin jäsenen kirjallinen kysymys viittaa yleisluonteisiin tietoihin, jotka ovat ilmestyneet portugalilaisissa lehdissä, mutta siinä ei mainita projekteja, joita parhaillaan toteutettaisiin kyseessä olevilla suojelualueilla.

Näin ollen komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä ilmoittamaan, mitkä projektit ovat kyseessä, jotta se pystyisi ottamaan yhteyttä kansallisiin viranomaisiin ja avaamaan tarvittaessa saatujen tietojen perusteella rikkomisesta johtuvan menettelyn kyseistä jäsenvaltiota vastaan.

---

(1)  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/882 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/882

---

(2004/C 84 E/0976)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0807/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Siviili-ilmailun lentolupakirjan voimassaolon lakkaaminen, kun lupakirjaa käytetään toisessa jäsenvaltiossa tai kun ATPL-lupakirjoja koskevia sääntöjä uudistetaan

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä ilmeisestä mahdollisuudesta, että henkilö, joka suoritti 1990-luvulla ”Opleiding Beroepsvliegers Schiphol” (OBS) -ohjelmassa Alankomaiden ATPL-lentolupakirjan ja sai korkeimmat mahdolliset pisteet sekä teoriaosuudesta että käytännön osuudesta, joutuu hankkimaan myös saksalaisen ATPL-lupakirjan Mönchengladbachissa sijaitsevalta RWL:ltä? Tämä johtuu siitä, että asianomainen, jolla ei ollut työtä Alankomaissa, hakeutui lentäjän työhön Saksaan, mutta Saksa ei pääosin tunnusta Alankomaissa myönnettyä asiakirjaa. |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä ilmeisestä mahdollisuudesta, että henkilö, joka suoritti 1990-luvulla ”Opleiding Beroepsvliegers Schiphol” (OBS) -ohjelmassa Alankomaiden ATPL-lentolupakirjan ja sai korkeimmat mahdolliset pisteet sekä teoriaosuudesta että käytännön osuudesta, joutuu hankkimaan myös saksalaisen ATPL-lupakirjan Mönchengladbachissa sijaitsevalta RWL:ltä? Tämä johtuu siitä, että asianomainen, jolla ei ollut työtä Alankomaissa, hakeutui lentäjän työhön Saksaan, mutta Saksa ei pääosin tunnusta Alankomaissa myönnettyä asiakirjaa.

| 2. | Onko komissio tietoinen siitä, että ilmeisesti on myös mahdollista, että asianomainen menettää tämän jälkeen oikeutensa lentää, koska uusien kansainvälisten JAR-lupakirjojen käyttöönoton jälkeen lupakirjalle ei enää myönnetty jatkoa puolivuosittain tehtävän lääkärintarkastuksen yhteydessä? Asianosainen toimi kuitenkin lentäjänä ensin saksalaisella lupakirjalla kaksi vuotta Air Berlinin palveluksessa (Berliini ja Paderborn) ja sen jälkeen seitsemän vuotta Belgiassa Virgin-Expressin palveluksessa, jossa hän ohjasi kaikenlaisia Boeingin valmistamia lentokoneita Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa. |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tietoinen siitä, että ilmeisesti on myös mahdollista, että asianomainen menettää tämän jälkeen oikeutensa lentää, koska uusien kansainvälisten JAR-lupakirjojen käyttöönoton jälkeen lupakirjalle ei enää myönnetty jatkoa puolivuosittain tehtävän lääkärintarkastuksen yhteydessä? Asianosainen toimi kuitenkin lentäjänä ensin saksalaisella lupakirjalla kaksi vuotta Air Berlinin palveluksessa (Berliini ja Paderborn) ja sen jälkeen seitsemän vuotta Belgiassa Virgin-Expressin palveluksessa, jossa hän ohjasi kaikenlaisia Boeingin valmistamia lentokoneita Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa.

| 3. | Pitääkö komissio hyväksyttävänä sitä, että jatkoa ei myönnetty siitä syystä, että osa ”Langstrekken” (Atlantin lentolupa) kuuluu vain Alankomaiden lupakirjaan, kun Saksan lupakirjan myöntämisessä noudatettiin kyseistä osuutta koskevaa jatkokoulutusta, mutta tämä osa vapautettiin koeveivollisuudesta sillä perusteella, että osa oli hyväksytty Alankomaiden kokeessa? Onko normaalia, että Braunschweigissä toimiva Saksan Luftfahrtbundesamt (LBA) käsittelee ensin ainoastaan kotimaisia JAR-hakemuksia ja sen jälkeen myöntää unohtuneille ulkomaisille lupakirjanhaltijoille todistuksen, joka on voimassa ainoastaan Saksassa? |
| --- | --- |

3.

Pitääkö komissio hyväksyttävänä sitä, että jatkoa ei myönnetty siitä syystä, että osa ”Langstrekken” (Atlantin lentolupa) kuuluu vain Alankomaiden lupakirjaan, kun Saksan lupakirjan myöntämisessä noudatettiin kyseistä osuutta koskevaa jatkokoulutusta, mutta tämä osa vapautettiin koeveivollisuudesta sillä perusteella, että osa oli hyväksytty Alankomaiden kokeessa? Onko normaalia, että Braunschweigissä toimiva Saksan Luftfahrtbundesamt (LBA) käsittelee ensin ainoastaan kotimaisia JAR-hakemuksia ja sen jälkeen myöntää unohtuneille ulkomaisille lupakirjanhaltijoille todistuksen, joka on voimassa ainoastaan Saksassa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Tällä hetkellä ohjaamomiehistön lupakirjojen myöntämisehtoja ei ole yhtenäistetty. Sen sijaan 16. joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/670/ETY (1) vahvistetaan yhteisön sisäinen vastavuoroisen hyväksymisen periaate, joka koskee jäsenvaltioiden myöntämiä lupakirjoja.

Kyseisessä direktiivissä velvoitetaan kukin jäsenvaltio hyväksymään kunkin toisen jäsenvaltion myöntämä lupakirja vastaavien vaatimusten perusteella. Mikäli on aihetta epäillä kyseisen lupakirjan vastaavuutta, kyseinen jäsenvaltio voi katsoa, että lisävaatimukset ja/tai täydentävät kokeet ovat tarpeen lupakirjan hyväksymiseksi.

Direktiivissä säädetään myös siitä, että jäsenvaltion on hyväksyttävä kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteen 1 määräysten mukaisesti annettu lentäjän lupakirja, jos sen haltija täyttää erityiset vahvistamista koskevat vaatimukset.

Jäsenvaltioita sitovat luonnollisesti myös ne EY:n perustamissopimuksen yleiset säännökset, jotka koskevat liikkumis- ja sijoittautumisvapautta ja kansalaisuuteen perustuvaa syrjinnän kieltoa, sekä myös yhteisöjen tuomioistuimen vastavuoroista tunnustamista koskeva oikeuskäytäntö.

Direktiivi 91/670/ETY ei estä jäsenvaltioita muuttamasta lupakirjojen myöntämisen ehtoja tai rajoittamasta ajallisesti jossain toisessa valtiossa annetun lupakirjan hyväksymistä erityisesti silloin, kun alkuperäinen lupakirja on voimassa rajoitetun ajan. Direktiivi sallii hyväksymiseen liittyvien ehtojen asettamisen myös silloin, kun lupakirja täyttää vastaanottavassa jäsenvaltiossa sovellettavat vaatimukset, kuten esimerkiksi lääkärintodistuksen kelpoisuuden.

Koska esimerkkitapauksesta ei ole esitetty täsmällisiä tietoja, komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisessä kappaleessa annettuun vastaukseen.

---

(1)  EYVL L 373, 31.12.1991.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/883 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/883

---

(2004/C 84 E/0977)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0816/04

esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tutkintojen tunnustaminen

Arezzon alueella Camucia di Cortonassa asuva Luca Ghezzi on vapaata ammattia harjoittava teollisuuden alan asiantuntija.

Hän on anonut lupaa saada opettaa I.T.I.S ”G. Galilei” -opistossa (via D. Menci, Arezzo).

Opiston johtaja on kieltäytynyt, saavutetun pistemäärän perusteella, tunnustamasta hakijan tutkintotodistusta ja näin ollen hän ei ole ottanut huomioon taulukkoa, joka on hyväksytty 16. huhtikuuta 2003 annetun ministeriasetuksen nro 40 nojalla, ja jonka perusteella direktiivi 89/48/ETY (1) ja 92/51/ETY (2) on siirretty osaksi kansallista lainsäädäntöä, eikä myöskään 25. toukokuuta 2000 annetun ministeriasetuksen nro 201 A liitteen B 3 alakohtaa.

Jos edellä mainittu pitää paikkansa, mihin toimiin komissio voi ryhtyä, jotta yhteisön oikeutta ja vastaavia kansallisia lakeja noudatettaisiin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Vastaukseksi arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen komissio toteaa seuraavaa:

| — | EY:n perustamissopimuksen perusperiaatteisiin kuuluvat sijoittautumisvapaus, palvelujen tarjoamisen vapaus ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Näiden vapauksien tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi on annettu useita säädöksiä. Tätä varten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa direktiiveissä 89/48/ETY (3) ja 92/51/ETY (4) on säädetty tutkintotodistusten tunnustamista koskeva ”yleinen järjestelmä” jäsenvaltioiden välillä. Näiden direktiivien perusteella jäsenvaltio ei saa periaatteessa kieltäytyä antamasta yhteisön kansalaiselle lupaa ryhtyä harjoittamaan tai harjoittaa säänneltyä ammattia alueellaan, jos hakijalla on tutkintotodistus, jota vaaditaan kyseisen ammatin harjoittamiseksi sen jäsenvaltion alueella, josta hän on peräisin tai josta hän tulee. Jos hakijan koulutus eroaa kuitenkin olennaisesti vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaaditusta koulutuksesta, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia hakijaa todistamaan ammattikokemuksensa tai vaatia korvaavana toimenpiteenä sopeutumisaikaa tai kelpoisuuskoetta. |
| --- | --- |

—

EY:n perustamissopimuksen perusperiaatteisiin kuuluvat sijoittautumisvapaus, palvelujen tarjoamisen vapaus ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Näiden vapauksien tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi on annettu useita säädöksiä. Tätä varten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa direktiiveissä 89/48/ETY (3) ja 92/51/ETY (4) on säädetty tutkintotodistusten tunnustamista koskeva ”yleinen järjestelmä” jäsenvaltioiden välillä. Näiden direktiivien perusteella jäsenvaltio ei saa periaatteessa kieltäytyä antamasta yhteisön kansalaiselle lupaa ryhtyä harjoittamaan tai harjoittaa säänneltyä ammattia alueellaan, jos hakijalla on tutkintotodistus, jota vaaditaan kyseisen ammatin harjoittamiseksi sen jäsenvaltion alueella, josta hän on peräisin tai josta hän tulee. Jos hakijan koulutus eroaa kuitenkin olennaisesti vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaaditusta koulutuksesta, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia hakijaa todistamaan ammattikokemuksensa tai vaatia korvaavana toimenpiteenä sopeutumisaikaa tai kelpoisuuskoetta.

| — | Edellä esitetystä käy ilmi, että mainittuja direktiivejä sovelletaan ainoastaan niissä tapauksissa, joissa yhteisön kansalainen haluaa harjoittaa säänneltyä ammattia muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa ammattipätevyys on hankittu, eikä tapauksissa, jotka ovat pelkästään jäsenvaltioiden sisäisiä. Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamista tiedoista ei kuitenkaan käy ilmi, että Luca Ghezzi olisi hankkinut ammattipätevyytensä Italian ulkopuolella. Näin ollen esitettyjen seikkojen perusteella on mahdotonta todeta, että edellä mainittuja direktiivejä olisi rikottu. |
| --- | --- |

—

Edellä esitetystä käy ilmi, että mainittuja direktiivejä sovelletaan ainoastaan niissä tapauksissa, joissa yhteisön kansalainen haluaa harjoittaa säänneltyä ammattia muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa ammattipätevyys on hankittu, eikä tapauksissa, jotka ovat pelkästään jäsenvaltioiden sisäisiä. Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamista tiedoista ei kuitenkaan käy ilmi, että Luca Ghezzi olisi hankkinut ammattipätevyytensä Italian ulkopuolella. Näin ollen esitettyjen seikkojen perusteella on mahdotonta todeta, että edellä mainittuja direktiivejä olisi rikottu.

---

(1)  EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16.

(2)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 25.

(3)  Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989.

(4)  Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 209, 24.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/884 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/884

---

(2004/C 84 E/0978)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0818/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Lietteen sijoittaminen Ingensche Waardeniin

Gelderlandin maakunta aikoo antaa luvan sijoittaa 11 miljoonaa kuutiometriä lietettä Ingenin lähistöllä sijaitsevalle hiekanottoalueelle. Suunnitelman mukaan nykyinen hiekkakuoppa laajennetaan kahdella hiekanpoistolaitteella 25 metristä 40 metriä syväksi.

Kuoppaan aiotaan kaataa noin 15—20 vuoden ajan muun muassa jokien pohjasta peräisin olevaa lietettä (ruoppausjätettä). Luokkiin 3 ja 4 kuuluva liete sisältää myös raskasmetalleja.

Ingensche Waardenin vesijättömaat kuuluvat Ala-Reinin alueeseen, ja ovat siten Natura 2000 -verkoston mukainen erityinen luonnonsuojelualue. Alue on tunnettu pikkujoutsenen ja tundrahanhen talvehtimisalueena sekä ruisrääkän pesimisalueena.

Velvoittavan ympäristövaikutusten arvioinnin mukaan lietteen kaatamisesta ei aiheudu mitään huomattavia häiritseviä vaikutuksia.

Arvioinnista puuttuvat vaihtoehdot lietteen käytöstä, kuten sen työstäminen laatoiksi, tiiliksi tai tienrakennusmateriaaliksi.

Mitään korvaavia (ympäristöä koskevia) toimia ei esitetä. Maaseutualueiden ympäristövaikutusten arvioinnista vastaava komitea ilmoittaa, että kyseisessä arviossa ei pystytä esittämään, mitkä ovat saasteen todelliset vaikutukset eloperäiseen luontoon.

Ruoppausjätteen sijoittamisen jälkeen veden laatu huononee tilapäisesti. Joidenkin aineiden enimmäis-pitoisuusmäärät voivat ylittyä. Ympäristövaikutusten arvioinnissa ei ole määritetty tällaisten tilanteiden tietyille lajeille mahdollisesti aiheuttamia ekologisia tai toksikologisia riskejä.

Erityisiin suojeltaviin alueisiin sovelletaan luontotyyppidirektiivin ja luontotyyppien arviointikehyksen toimia. Niiden mukaan näiden alueiden luonnollisten tuntomerkkien rikkominen sallitaan vain, jos ei ole muita vaihtoehtoja ja kun on kyse välttämättömistä yleisen edun mukaisista syistä.

Katsooko komissio, että nämä suunnitellut toimet rikkovat luontotyyppidirektiivin, lintudirektiivin ja Natura 2000-verkoston periaatteita?

Aikooko komissio tutkia kaikkia suojeltavilla alueilla suoritettavia toimia sekä etenkin Waalin ja Ala-Reinin jokilaaksojen tilannetta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) 7 artiklan mukaan sitä sovelletaan myös luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) mukaisesti luokiteltuihin erityissuojelualueisiin. Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukaan kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka eivät liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin.

Ala-Reinin erityissuojelualueen kokonaispinta-ala on noin 2 900 hehtaaria. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämien tietojen mukaan suunniteltu lietteen varastointihanke saattaa vaikuttaa alueen vedenlaatuun paikallisesti ja tilapäisesti. Samoista tiedoista ilmenee, että hankkeesta on tehty arviointi, jossa on osoitettu ettei merkittäviä vaikutuksia alueeseen ole. Lisätodisteita direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan menettelyn vastaisesta toiminnasta ei ole. Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdassa mainitaan vaihtoehtojen mahdollisuus, jos hankkeella on todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia alueeseen, mutta se on kuitenkin toteutettava erittäin tärkeän yleisen edun kannalta pakottavista syistä. Koska parlamentin jäsenen esittämien tietojen mukaan arviointi on osoittanut, ettei merkittäviä vaikutuksia ole, direktiivin säännöksiä vaikuttaa noudatetun. Vaihtoehtojen harkitsemisvelvoite sisältyy myös tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (3), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (4), 5 artiklaan. Kysymykseen sisältyvien tietojen perusteella ei ole kuitenkaan ilmeistä, että tätä säännöstä olisi jätetty noudattamatta.

Erityissuojelualueilla toteutettavista toimista sen varmistamiseksi, että 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan suojelujärjestelmää noudatetaan, ovat vastuussa jäsenvaltiot eikä komissio. Jos komissiolle toimitetaan todisteita EU:n luonnonsuojelulainsäädännön rikkomisesta jonkin toimen yhteydessä, komissiolla on mahdollisuus aloittaa kyseistä jäsenvaltiota vastaan rikkomisesta johtuva menettely.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 6. maaliskuuta 1991 annetulla komission direktiivillä 91/244/ETY, EYVL L 115, 8.5.1991.

(3)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(4)  EYVL L 73, 14.3.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/886 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/886

---

(2004/C 84 E/0979)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0819/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Amsterdamin Eurooppa-koulu

Useat Amsterdamin Eurooppa-koulun lasten vanhemmat ja opettajat ovat ilmaisseet syvän huolestuneisuutensa siitä, että Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet leikkaavansa koulun saamaa julkista rahoitusta, mikä ilmeisesti johtuu päätöksestä leikata perusasteen vieraiden kielten opetukseen tarkoitettuja varoja.

Portugalin viranomaisten mukaan koulu, jossa opetetaan hollantia Portugalissa, saa julkista rahoitusta, ja tästä syystä he odottaisivat vastavuoroista kohtelua Alankomaiden taholta ja ovat toistaiseksi kieltäytyneet osoittamasta varoja Alankomaille portugalin opetusta varten.

Koska kotikielen opetus perusasteella on elintärkeää liikkumisen vapauden edistämiseksi ja sitä pyritään toteuttamaan käytännössä ja tuetaan huomattavalla yhteisön rahoituksella Eurooppa-kouluille, tämä asia kiinnostaa varmasti yhteisön toimielimiä.

Eikö komission mielestä olisi asianmukaista antaa sellainen poliittisen strategian sisältävä lainsäädäntöaloite, jossa jäsenvaltioille annetaan tätä asiaa koskevat suuntaviivat, tai jokin toinen aloite, jolla pyritään estämään jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämättä jättäminen ja varmistamaan edellä mainitun kaltaisen opetuksen jatkuminen, koska se on äärimmäisen tärkeää keskinäisen yhteydenpidon ja liikkumisen vapauden edistämiseksi Euroopan unionin alueella?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Annettujen tietojen perusteella kysymys koskee koulutuksen järjestämistä. EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti kuitenkin jäsenvaltiot ovat vastuussa opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä. Koulutuksen alalla komission tehtävänä on rohkaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa.

On kuitenkin mainittava, että neuvosto antoi 25. heinäkuuta 1977 direktiivin 77/486/ETY (1) siirtotyöläisten lasten koulutuksesta. Direktiivillä pyritään edistämään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden edellytyksiä parantavia, erityisesti lasten vastaanottamiseen ja koulutukseen liittyviä toimenpiteitä, ja siinä korostetaan, että vastaanottavien jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet yhdessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joista lapset ovat peräisin, edistääkseen lasten äidinkielen ja sen maan kulttuurin opetusta, josta he ovat peräisin. Pyrkimyksenä on erityisesti helpottaa lasten mahdollista sopeutumista uudelleen siihen jäsenvaltioon, josta he ovat peräisin. Komissio ei aio tehdä uutta lainsäädäntöehdotusta.

---

(1)  EYVL L 199, 6.8.1977.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/886 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/886

---

(2004/C 84 E/0980)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0825/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan komission kyseenalaistama neuvoston oikeudellisen yksikön lausunto

Asetuksen (EY) N:o 1954/2003 (1) 15 artikla takaa, että Azorien ja Madeiran vesien suojelua jatketaan kunnes pyyntiponnistusten valvontaa koskevat säännökset astuvat voimaan tai korkeintaan 31. heinäkuuta saakka.

Neuvoston oikeudellinen yksikkö vahvisti tämän kiistämättömän tosiasian asiaa koskevassa, neuvoston kalastusryhmän 19. helmikuuta pidetyssä kokouksessa (pöytäkirja 6670/04, 25. helmikuuta) antamassaan lausunnossa.

Itse Euroopan komissio vahvisti asian 3. helmikuuta 2004 antamassaan lehdistötiedotteessa (IP/04/153), jossa se totesi, että ehdotettu kielto takaa vesialueille pääsyä koskevan erityisjärjestelmän puitteissa luontotyypin tähän saakka toteutuneen suojelun.

Espanjan viranomaiset toimittivat Portugalin lehdistölle 5. helmikuuta kuitenkin uutisen, jonka mukaisesti komission oikeudellinen yksikkö olisi vahvistanut, ettei vesialueille pääsyä koskeva erityisjärjestelmä olisi enää voimassa.

Helmikuun 6. päivänä annettiin huomautus (note de dossier), joka oli neuvoston pöytäkirjassa rekisteröity Euroopan komission antamaksi yhteenvedoksi (speaking note), jonka tekstissä eikä päätelmissä ei käsitelty suojelua koskevaa asiakysymystä. Silti tekstissä on kappale, josta voi päätellä, että asetuksen 15 artiklan voi jättää huomiotta.

Voiko Euroopan komissio selvittää kolmessa päivässä täysin päinvastaiseksi muuttunutta kantaansa Azorien ja Madeiran vesien suojelusta?

Voiko Euroopan komissio selittää, kuinka Espanjan viranomaiset saattoivat arvata 5. helmikuuta, että komissio muuttaa seuraavana päivänä mieltään näin radikaalisti?

Voiko Euroopan komissio taata, ettei se ole jo tutuksi käyneiden vahvistamattomien lähteiden takana, jotka ovat luoneet komission oikeudellisen yksikön väärennetyn ”oikeudellisen lausunnon”, joka vapauttaa pääsyn Azorien ja Madeiran vesille ennenaikaisesti ja joka on täydellisessä ristiriidassa neuvoston oikeudellisen yksikön kannan kanssa?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissio jakoi neuvoston kalastustyöryhmän 19. helmikuuta 2004 pidetyssä kokouksessa muistiota tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 kumoamisesta 4. marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1954/2003 tiettyjen artiklojen voimaantulosta. Muistiossa todettiin, että tämän asetuksen 5 artikla (Azorien ja muiden kaukaisimpien alueiden vesille pääsyä koskeva järjestelmä) ja 13 artikla (valvontajärjestelmä) tulivat voimaan 14. marraskuuta 2003 ja että ne olivat ensisijaisia vuoden 1995 asetuksiin nähden, vaikka jälkimmäiset olivatkin voimassa vielä joitakin kuukausia. Tämä muistio perustui komission oikeudellisen yksikön antamaan lausuntoon.

Neuvoston oikeudellisen yksikön osalta voidaan todeta, että asiakirjassa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa (neuvoston asiakirja 6670/04), todetaan asetuksen (EY) N:o 1954/2003 tulleen voimaan 14. marraskuuta 2003, mistä lähtien sitä on sovellettu ellei ole nimenomaisesti toisin todettu, mikä käy täysin yksiin edellä esitetyn komission näkemyksen kanssa.

Komission lehdistötiedote, joka annettiin 3. helmikuuta 2004, koskee ainoastaan komission ehdotusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 (2) muuttamiseksi siten, että troolikalastus Azoreja, Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivillä vesillä kiellettäisiin; se ei liity pääsyä koskevaan järjestelmään sinänsä. Ehdotetun kiellon takana on ajatus tähänastisten kalastusvälineisiin sovellettujen rajoitusten soveltamisen jatkamisesta yhteisön tasolla osana erityistä pääsyä koskevaa järjestelmää. Näin varmistettaisiin vastedeskin näiden vesien suojeleminen vahingoilta, joita pohjatroolikalastuksessa käytettävät välineet voivat aiheuttaa näillä alueilla oleville erittäin herkille syvänmeren luontotyypeille.

Komissio ei siis ole muuttanut näkemystään, josta se on pitänyt kiinni siitä lähtien, kun neuvosto hyväksyi mainitun asetuksen.

Lopuksi komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle käyvänsä jatkuvaa vuoropuhelua kyseisten jäsenvaltioiden kanssa, jotta uusien sääntöjen soveltaminen sujuisi mahdollisimman kitkattomasti.

---

(1)  EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 850/98, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla (EYVL L 125, 27.4.1998).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/888 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/888

---

(2004/C 84 E/0981)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0829/04

esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Parmalatin romahduksessa mukana ollut Tanzin perheen omistama matkailualan yritys Parmatour

On tullut ilmi, että Parmatouria on käytetty myös muihin kuin sen alkuperäiseen tarkoitukseen. Tämä on johtanut epäsuotuisiin tuloksiin yrityksen hallinnossa, joita on useaan otteeseen yritetty korjata erilaisilla uudelleenjärjestelytoimilla. Niistä viimeisin on ollut käynnissä vuoden ajan, ja sen myötä on irtisanottu 60 henkilöä ja laadittu elvytyssuunnitelma, jonka johdosta yritys oli tarkoitus saada tuottamaan myönteisiä tuloksia kolmen vuoden kuluessa. Yrityksen jouduttua maksukyvyttömyysmenettelyyn ja selvittäjien hallintaan elvytyssuunnitelma pantiin jäihin.

Matkailualan yrityksen hallinnointi eroaa huomattavasti teollisuuslaitoksen hallinnoimisesta, sillä teollisuuslaitos voi erottaa tuotantohetken ja myyntihetken ajallisesti toisistaan.

Matkailualan lähinnä palvelupainotteinen toiminta perustuu ehdottoman välttämättömään molemminpuoliseen luottamukseen palveluntarjoajan ja asiakkaiden välillä sekä markkinoiden vähimmäisedellytysten noudattamiseen sen uhalla, ettei kyseessä oleva yritys voi muuten enää jatkaa toimintaansa markkinoilla.

Jos yrityksen toiminta markkinoilla keskeytyy vähäksikin aikaa, koko yrityksen arvo romahtaa, ja samalla häviävät myös sen mahdollisuudet hankkiutua uusiin asemiin, jolloin yrityksen edustamat erilaiset intressit joutuvat vaakalaudalle.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä aloitteita se aikoo tehdä, jotta myös kyseinen elinkeinoelämän ala — sanan laajassa merkityksessä — saisi optimaaliset mahdollisuudet saada osakseen arvostusta ja saada elinvoimansa takaisin sen sijaan, että se tulisi tukahdutetuksi ja joutuisi suorastaan taistelemaan eloonjäämisestään, kuten asian laita on tällä hetkellä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissiolla ei ole aikomusta osallistua Italian oikeuslaitoksen tutkimuksen kohteena olevan Parmalatin romahduksessa mukana olleen Parmatourin toimiin.

Hiljattain annetun komission tiedonannon ”Euroopan matkailun kestävyyden suuntaviivat” (1) tavoitteena on muun muassa määritellä viitekehys matkailutoimialan elinkelpoisuuden, jatkuvan kasvun, kilpailukyvyn ja kaupallisen menestyksen varmistamiseksi. Siinä korostetaan, että avoin hallintotapa edellyttää, että yritykset kantavat vastuun siitä, että ne toimivat yritysten sosiaaliseen vastuuseen liittyviä käytäntöjä täysin noudattaen kaikenlaisissa ja kaikenkokoisissa matkailun arvoketjun palveluissa ja yrityksissä.

---

(1)  KOM(2003) 716 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/889 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/889

---

(2004/C 84 E/0982)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0831/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tutkan asennus Pico de Areeiroon ja ympäristövaikutustutkimus

Madeiran saarelle Pico do Areeiroon asennettavan tutkan ympäristön tilaa koskevaan kysymykseeni (E-0157/03) (1)5. maaliskuuta 2003 antamassaan vastauksessa komission jäsen Wallström vastasi, että komissio odottaa Portugalin viranomaisten tilaaman ympäristövaikutustutkimuksen lähettämistä, ennen kuin se pystyy ottamaan tilanteeseen kantaa.

Kuitenkin Portugalissa levitettyjen tietojen perusteella tällainen ympäristövaikutustutkimus on jo tehty.

Mikä on komission kantaa edellä mainittuun tutkimukseen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sen yksiköt ovat tutkineet ympäristövaikutus-tutkimusta, joka liittyy kyseessä olevaan tutkahankkeeseeen, jota suunnitellaan yhteisön tärkeänä pitämällä Maciço Montanhoso Central -alueella ja Maciço Montanhoso Oriental da Ilha da Madeira -erityissuojelu-alueella ja joka sijaitsee luonnonvaraisen Pterodroma madeira -lintulajin pesimäpaikalla.

Tutkimuksen mukaan hankkeen merkittävin vaikutus olisi se, että tutkan valaisu vaikuttaisi lintujen suunnistamiseen. Tutkimuksessa kuitenkin todetaan, että mikäli toteutetaan tiettyjä toimenpiteitä, kuten esimerkiksi vähennetään valaistuksen voimakkuutta ja otetaan huomioon sädekimppujen suunta maahan nähden, edellä mainitut vaikutukset vähenevät. Tutkimuksessa mainitaan myös, että lintujen käyttämät lentoreitit olisivat säteilyalueen ulkopuolella.

Koska tutkahankkeen ympäristövaikutuksia on alettu tutkia ja koska tutkimuksessa ei ole mainittu merkittävistä vaikutuksista, jotka kohdistuisivat edellä mainittuun suojeltuun lajiin, komissio katsoo, että tilanne ei riko yhteisön lainsäädännön asetuksia, joita voidaan soveltaa kyseisessä asiassa. Tämän takia komissio on päättänyt lopettaa hanketta koskevan valituksen 2002/5069 käsittelyn.

---

(1)  EUVL C 242 E, 9.10.2003, s. 101.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/889 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/889

---

(2004/C 84 E/0983)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0832/04

esittäjä(t): Anne Ferreira (PSE), Ioannis Souladakis (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Teattereissa työskentelevät viittomakielen tulkit ja kuulovammaiset katsojat

Viittomakielen tulkki voi tulkata teatteriesityksen kuulovammaisille katsojille. Tulkki hankitaan paikalle yleensä joko teatterin tai teatteriseurueen aloitteesta tai kuulovammaisten katsojien pyydettyä erityisjärjestelyä. Tehtävään koulutettuja teattereissa työskenteleviä viittomakielen tulkkeja on nykyisin todella vähän. Kuulovammaiset jäävät paitsi monenlaisesta kulttuuritoiminnasta Euroopan unionissa.

Onko komissio toteuttanut toimia varmistaakseen, että kuulovammaiset voivat osallistua kulttuuritoimintaan? Millaisia toimia komissio tässä tapauksessa on toteuttanut? Miten komissio tukee teattereissa työskentelevien viittomakielen tulkkien koulutusta?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema aihealue kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kielten tunnustaminen ei kuulu komission tehtäviin eikä toimivaltaan. Viittomakieli vaihtelee jäsenvaltioittain ja alueittain, joten sen tunnustaminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuualaan. Monet jäsenvaltiot ovat jo tunnustaneet yksittäisiä viittomakieliä virallisiksi kieliksi kansallisella tasolla.

Komissio pitää tärkeinä niiden henkilöiden tarpeita, joille viittomakieli on ensimmäinen kieli. Komissio on myöntänyt lukuisista yhteisön toimintaohjelmista, kuten Lingua-ohjelmasta, tukea viittomakielten opettamista ja opiskelua edistäviin hankkeisiin. Kaikki Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 puitteissa järjestetyt EU-tapahtumat tulkattiin puhuttujen kielten lisäksi viittomakielelle. Esimerkiksi yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK:n) järjestämä konferenssi nimeltä eAccessibility by voice, jossa käsiteltiin muun muassa äänentunnistustekniikkaa, oli tekstitetty kokonaan pikakirjoitusta käyttäen ja osittain myös automaattisesti YTK:n kehittämän äänentunnistustekniikkaan perustuvan prototyypin avulla.

On myös tärkeää voida vastata erilaisten ihmisten erilaisiin tarpeisiin, kuten niiden kuurojen ja kuulovammaisten tarpeisiin, joille viittomakieli ei ole ensimmäinen kieli. Tästä syystä komissio pyrkii varmistamaan, että kirjallinen asiakirja-aineisto on helposti näiden henkilöiden saatavilla, ja toimittaa kokouksiin mahdollisuuksien mukaan apuvälineitä, esimerkiksi Velotype-näppäimistöjä ja kuulosilmukoita. Komissio on lukuisissa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmissa edistänyt tutkimushankkeita, jotka auttavat parantamaan vammaisten elämänlaatua. Lisäksi komissio tekee tällä alalla Euroopan yleisradioliiton ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (Cenelecin) kanssa yhteistyötä, jonka tavoitteena on kehittää ja yhdenmukaistaa tekstitystä sekä edistää äänentunnistuksen käyttöä kokousten ja televisiolähetysten tekstittämisessä. Tässä yhteydessä kiinnostava hanke on YTK:n käynnistämä VOICE (http://voice.jrc.it/), jonka panos tekniseen tutkimukseen ja kehittämiseen on teksitykseen perustuva niin vammaisille kuin muille soveltuva design for all -konsepti. Tekstitys saattaa siten olla vaihtoehto, jota kannattaisi tutkia lisää ja jonka avulla kuulovammaisten osallistumista kulttuuritoimintaan voitaisiin lujittaa. Yhteisö tukee jäsenvaltioiden koulutus- ja työllisyyspolitiikkaa pääasiassa Euroopan sosiaalirahastosta (ESR:stä), jonka määrärahat kaudelle 2000—2006 (joka kattaa 15 jäsenvaltiota) ovat yhteensä 62,5 miljardia euroa.

Teatteriesitysten tulkkaamiseen tähtäävää viittomakielen tulkkien koulutusta voidaan tukea ESR:stä yhteisrahoitettavista ohjelmista, joiden hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta vastaavat kansalliset ja alueelliset viranomaiset.

Kaikki nämä toimet voivat edistää kuurouteen ja kuulovammaisuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemista sekä erilaisten tuotteiden, palveluiden ja mahdollisesti kulttuuritapahtumien saatavuutta koko yhteiskunnan hyväksi.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/890 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/890

---

(2004/C 84 E/0984)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0834/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhdeksän vuotta vankeutta 0,5 gramman metadoniannoksen luovuttamisesta Venäjällä

Vuonna 2003 moskovalainen 32-vuotias toimittaja Uljana Belozerova tuomittiin Venäjän federaation rikoslain 228 artiklan 4 §:n mukaisesti yhdeksäksi vuodeksi vankilaan. Tuomionsa hän istuisi erittäin tarkoin valvotussa vankilassa. Häntä syytettiin 0,5 gramman metadoniannoksen julkisesta myymisestä. Belozerovaa kohtaan nostettu syyte perustuu ainoastaan erään nuoren huumeidenkäyttäjän todistukseen, jonka mukaan Belozerova olisi laittanut kyseistä ainetta sisältäneen paketin lastentarhan hiekkalaatikkoon osoittaen siten aikomuksensa myydä aine. Syyttäjä painotti sitä, että koska Belozerovan tarkoitus oli antaa kyseistä ainetta oleva annos toiselle huumeidenkäyttäjälle, oli lainmukaista rinnastaa tämä teko seurauksiinsa. Teko aiheutti julkisen vaaratilanteen ja oli rikollisessa tarkoituksessa tehty; niinpä se piti määritellä harkituksi murhaksi. Huumeidenkäyttäjä Uljana Belozerova on yksi niistä sadoista tuhansista henkilöistä, jotka ovat Venäjällä armottoman huumeiden vastaisen taistelun uhreja. He kärsivät jopa kymmeninä vankilavuosina tämän huumeidenkäyttäjiin kohdistuvan rangaistuspolitiikan seurauksista sekä yhdenmukaisen ja tehokkaan huumepolitiikan puuttumisesta.

Mitä tietoja komissiolla on tästä tapauksesta ja ylipäänsä Venäjän huumeenkäyttäjien laajamittaisesta rangaistusilmiöstä ja tämän rangaistuspolitiikan seurauksista? Onko komission mielestä lainmukaista rinnastaa 0,5 gramman metadoniannoksen luovuttaminen tai jopa myyminen harkittuun murhaan? Yleisemmin ottaen onko komissio sitä mieltä, että tämä tapaus esimerkkinä tuhansien joukossa on vain eräs oire vakavista toimintahäiriöistä, joita Venäjän federaation oikeusjärjestelmässä ja oikeusvaltion tilassa on?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Komissio ei voi ottaa kantaa tähän nimenomaiseen tapaukseen, joka on Venäjän sisäinen oikeudellinen asia. Periaatteessa huumausainekaupasta määrättävä rangaistus riippuu — myös Venäjällä — myydyn huumausaineen määrästä, siitä onko tuomittu henkilö rikoksenuusija vai ei, rikoksentekijän aiemmista tuomioista jne. Komissio katsoo kuitenkin, että Venäjän olisi varmistettava lainsäädännön oikeudenmukainen, syrjimätön ja oikeasuhteinen soveltaminen, sillä nämä periaatteet ovat olennainen osa EU:n ja Venäjän välistä kumppanuutta. Komissio on korostanut — ja korostaa vastedeskin — tätä näkemystä käydessään poliittista vuoropuhelua Venäjän kanssa.

Komissio on tietoinen siitä, että Venäjän on tarpeen parantaa oikeuslaitoksensa toimivuutta ja riippumattomuutta, sekä Venäjän nykyisistä pyrkimyksistä oikeusjärjestelmän uudistamiseksi. Komissio seuraa näitä pyrkimyksiä tarkoin ja tukee niitä aktiivisesti teknisen avun Tacis-ohjelman kautta.

Komissio toteaa Venäjän pyrkimyksistä huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi, että tehokkaan huumausaineiden vastaisen strategian on noudatettava kysyntää ja tarjontaa vähentävien toimenpiteiden väliseen tasapainoon tähtäävää toimintamallia, jollainen on hahmoteltu esimerkiksi huumausaineita koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2000—2004. Etusija on annettava erityisesti ennalta ehkäiseville toimenpiteille ja huumeriippuvaisten lääketieteelliselle hoidolle, jotta heidät voidaan integroida uudelleen yhteiskuntaan. Tämä politiikka heijastuu vuoropuhelussa, jota EU käy yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, Venäjä mukaan luettuna.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/891 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/891

---

(2004/C 84 E/0985)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0842/04

esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Talouskasvuperusta

Komissio esitteli vähän aikaa sitten ensimmäisen ehdotuksen rahoitusnäkymiksi vuosiksi 2007—2013. Talousarvioesityksen perustana on komission oletus, että talouskasvu on kyseisenä aikana 4,5 prosenttia.

| 1. | Mihin komission oletus perustuu? |
| --- | --- |

1.

Mihin komission oletus perustuu?

| 2. | Kuinka realistinen se on? |
| --- | --- |

2.

Kuinka realistinen se on?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

| 1. | Esitetyt 4,5 prosentin kasvuluvut koskevat 27 jäsenvaltion unionia (nykyiset ja tulevat jäsenvaltiot sekä Bulgaria ja Romania), ja ne muodostuvat 2,5 prosentin määrällisestä kasvusta ja 2 prosentin inflaatioennusteesta. Inflaatioennuste on Euroopan keskuspankin (EKP) keskipitkän aikavälin vakaustavoitteen mukainen. Vaikka 27 jäsenvaltion unionin todelliseksi määrälliseksi talouskasvuksi vuosina 2007—2011 muodostunee 2,5 prosenttia, nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja talouskasvun nopeudessa. EU:n 15 nykyisen jäsenvaltion reaalisen bruttokansantuotteen (BKT) kasvuksi ennustetaan 2,2 prosenttia, tulevien 10 uuden jäsenvaltion BKT:n kasvuksi 4,1 prosenttia ja Bulgarian ja Romanian BKT:n kasvuksi 5,6 prosenttia vuosina 2007—2011.
  Nämä laskelmat vuosiksi 2007—2011 perustuvat vuoteen 2002 saakka ulottuviin tosiasiallisiin tietoihin sekä talouden ja rahoituksen pääosaston laatimiin vuoteen 2004 ulottuviin lyhyen aikavälin ennusteisiin (syksy 2003). Siitä eteenpäin BKT:n kasvuennusteet on laadittu laskemalla keskipitkän aikavälin trendin mukaiset kasvuluvut talouden ja rahoituksen pääosaston tuotantofunktiomenetelmän avulla. Vuosina 2005—2011 kasvun siis oletetaan pysyttelevän trendin mukaisella tasolla. Käytetyssä menetelmässä kasvutrendit lasketaan teknisen kehityksen tai tuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden kasvua, investointien suhdetta tuotantoon, työllisyysastetta ja työikäisen väestön määrällistä kehitystä koskevien ennusteiden perusteella. |
| --- | --- |

1.

Esitetyt 4,5 prosentin kasvuluvut koskevat 27 jäsenvaltion unionia (nykyiset ja tulevat jäsenvaltiot sekä Bulgaria ja Romania), ja ne muodostuvat 2,5 prosentin määrällisestä kasvusta ja 2 prosentin inflaatioennusteesta. Inflaatioennuste on Euroopan keskuspankin (EKP) keskipitkän aikavälin vakaustavoitteen mukainen. Vaikka 27 jäsenvaltion unionin todelliseksi määrälliseksi talouskasvuksi vuosina 2007—2011 muodostunee 2,5 prosenttia, nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja talouskasvun nopeudessa. EU:n 15 nykyisen jäsenvaltion reaalisen bruttokansantuotteen (BKT) kasvuksi ennustetaan 2,2 prosenttia, tulevien 10 uuden jäsenvaltion BKT:n kasvuksi 4,1 prosenttia ja Bulgarian ja Romanian BKT:n kasvuksi 5,6 prosenttia vuosina 2007—2011.

Nämä laskelmat vuosiksi 2007—2011 perustuvat vuoteen 2002 saakka ulottuviin tosiasiallisiin tietoihin sekä talouden ja rahoituksen pääosaston laatimiin vuoteen 2004 ulottuviin lyhyen aikavälin ennusteisiin (syksy 2003). Siitä eteenpäin BKT:n kasvuennusteet on laadittu laskemalla keskipitkän aikavälin trendin mukaiset kasvuluvut talouden ja rahoituksen pääosaston tuotantofunktiomenetelmän avulla. Vuosina 2005—2011 kasvun siis oletetaan pysyttelevän trendin mukaisella tasolla. Käytetyssä menetelmässä kasvutrendit lasketaan teknisen kehityksen tai tuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden kasvua, investointien suhdetta tuotantoon, työllisyysastetta ja työikäisen väestön määrällistä kehitystä koskevien ennusteiden perusteella.

| 2. | Näin pitkän aikavälin ennusteiden osalta on toki mahdollista, että todellinen kasvu osoittautuu ennustettua voimakkaammaksi tai heikommaksi. Nykyisten jäsenvaltioiden osalta vaarana on, että tuotannontekijöiden kokonaistuottavuus ei elvy keskeisessä skenaariossa ennustetulla tavalla. Tuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden kasvu on tällä hetkellä alhaista, niin kuin se on ollut 1970-luvulta lähtien. 1990-luvun puolivälistä lähtien jatkunut työmarkkinaolosuhteiden jatkuva paraneminen voidaan myös kyseenalaistaa. Tulevien jäsenvaltioiden osalta voidaan kysyä, jatkuuko voimakas panostus BKT-suhteen parantamiseksi vuoteen 2011 saakka ja paraneeko työllisyysaste keskeisessä skenaariossa ennustetulla nopeudella.
  Varovaisempien arvioiden mukaan EU:n (27 jäsenvaltion unioni) todellinen talouskasvu olisi vain 2,2 prosenttia (ja nimellinen kasvu 4,2 prosenttia) vuosina 2007—2011. Kasvu olisi 2,0 prosenttia nykyisissä 15 jäsenvaltiossa, 3,6 prosenttia tulevissa 10 jäsenvaltiossa ja 5,0 prosenttia Bulgariassa ja Romaniassa.
  Talouskasvu saattaa myös olla ennustettua nopeampaa. Jos ponnistelut työmarkkinoiden uudistamiseksi jatkuvat, EU:n nykyiset jäsenvaltiot saattavat päästä lähemmäksi Lissabonin työllisyystavoitteita. Maltillisesti toiveikkaiden arvioiden mukaan nykyinen työttömyystrendi pysyy ennallaan niissä maissa, joissa työttömyys on laskussa, ja kasvavan työttömyyden maissa nähdään trendin muutos. Tässä tapauksessa voidaan vuoteen 2011 mennessä päästä 68,5 prosentin työllisyysasteeseen, ja siten nykyisten 15 jäsenvaltion talouskasvu voisi olla 0,1 prosenttia ennustettua suurempi ja nousta 2,3 prosenttiin vuosina 2007—2011 (tulevissa jäsenmaissa 4,1 prosenttiin ja 27 jäsenvaltion unionissa 2,6 prosenttiin). Tämän ennusteen mukaan Lissabonin työllisyystavoitteita ei kuitenkaan olisi saavutettu yksittäisissä jäsenvaltioissa. Toiveikkaamman ennusteen mukaan kaikki ne valtiot, joissa työllisyysaste nykyään on alle 70 prosenttia, saavuttaisivat 70 prosentin työllisyystavoitteen ja tavoitteen jo saavuttaneet valtiot säilyttäisivät työllisyysasteensa. Tässä tapauksessa työllisyysaste vuonna 2011 olisi 71,1 prosenttia ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskimääräinen talouskasvu nousisi 2,7 prosenttiin (1) (tulevissa jäsenvaltioissa 4,1 prosenttiin ja 27 jäsenvaltion unionissa 2,9 prosenttiin). |
| --- | --- |

2.

Näin pitkän aikavälin ennusteiden osalta on toki mahdollista, että todellinen kasvu osoittautuu ennustettua voimakkaammaksi tai heikommaksi. Nykyisten jäsenvaltioiden osalta vaarana on, että tuotannontekijöiden kokonaistuottavuus ei elvy keskeisessä skenaariossa ennustetulla tavalla. Tuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden kasvu on tällä hetkellä alhaista, niin kuin se on ollut 1970-luvulta lähtien. 1990-luvun puolivälistä lähtien jatkunut työmarkkinaolosuhteiden jatkuva paraneminen voidaan myös kyseenalaistaa. Tulevien jäsenvaltioiden osalta voidaan kysyä, jatkuuko voimakas panostus BKT-suhteen parantamiseksi vuoteen 2011 saakka ja paraneeko työllisyysaste keskeisessä skenaariossa ennustetulla nopeudella.

Varovaisempien arvioiden mukaan EU:n (27 jäsenvaltion unioni) todellinen talouskasvu olisi vain 2,2 prosenttia (ja nimellinen kasvu 4,2 prosenttia) vuosina 2007—2011. Kasvu olisi 2,0 prosenttia nykyisissä 15 jäsenvaltiossa, 3,6 prosenttia tulevissa 10 jäsenvaltiossa ja 5,0 prosenttia Bulgariassa ja Romaniassa.

Talouskasvu saattaa myös olla ennustettua nopeampaa. Jos ponnistelut työmarkkinoiden uudistamiseksi jatkuvat, EU:n nykyiset jäsenvaltiot saattavat päästä lähemmäksi Lissabonin työllisyystavoitteita. Maltillisesti toiveikkaiden arvioiden mukaan nykyinen työttömyystrendi pysyy ennallaan niissä maissa, joissa työttömyys on laskussa, ja kasvavan työttömyyden maissa nähdään trendin muutos. Tässä tapauksessa voidaan vuoteen 2011 mennessä päästä 68,5 prosentin työllisyysasteeseen, ja siten nykyisten 15 jäsenvaltion talouskasvu voisi olla 0,1 prosenttia ennustettua suurempi ja nousta 2,3 prosenttiin vuosina 2007—2011 (tulevissa jäsenmaissa 4,1 prosenttiin ja 27 jäsenvaltion unionissa 2,6 prosenttiin). Tämän ennusteen mukaan Lissabonin työllisyystavoitteita ei kuitenkaan olisi saavutettu yksittäisissä jäsenvaltioissa. Toiveikkaamman ennusteen mukaan kaikki ne valtiot, joissa työllisyysaste nykyään on alle 70 prosenttia, saavuttaisivat 70 prosentin työllisyystavoitteen ja tavoitteen jo saavuttaneet valtiot säilyttäisivät työllisyysasteensa. Tässä tapauksessa työllisyysaste vuonna 2011 olisi 71,1 prosenttia ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskimääräinen talouskasvu nousisi 2,7 prosenttiin (1) (tulevissa jäsenvaltioissa 4,1 prosenttiin ja 27 jäsenvaltion unionissa 2,9 prosenttiin).

---

(1)  On huomattava, että tämä skenaario on hyvin toiveikas, ei niinkään työllisyyslukujen osalta kuin siksi, että näissä yksinkertaisissa laskelmissa ei ole otettu huomioon kahta osittain vastakkaista ilmiötä. Ensiksikin suurempi osuus uusista työpaikoista saattaisi olla osa-aikaisia ja uuden työvoiman osaamistaso vastaavasti alhaisempi. Toiseksi työpaikkoja luotaisiin luultavasti pääosin palvelusektorille, mistä johtuen investointiaste oletettavasti laskisi väliaikaisesti.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/892 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/892

---

(2004/C 84 E/0986)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0843/04

esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Myönteinen lausunto Friuli-Venezia Giulian alueen rautatielinjan toteuttamisesta Ronchi sud—Trieste -osuudella linjalla 5

Komissio vastasi 9. helmikuuta 2004 kysymykseen E-3873/03 (1) (5. joulukuuta 2003), joka koski sitä, vastaavatko alustavat rakennushankkeet Quarto d'Altinossa Sistianassa sekä suurnopeusradan rakentaminen Ronchi Sud-Trieste-välillä direktiiviä 85/337/ETY (2), 97/11/EY (3), 90/313/ETY (4), 92/43/ETY (5) (Habitat) sekä direktiiviä 2001/42/EY (6) ympäristön kannalta merkittävien alueiden ja kansalaisille tiedottamisen osalta.

Komissio toteaa antamassaan vastauksessa, että koska Friuli-Venezia Giulian alueen viranomaiset eivät ole hyväksyneet edellä mainittuja hankkeita, ei yhteisön direktiivejä ole näin ollen rikottu.

Friuli-Venetsia Giulian aluehallinto on antanut puoltavan lausunnon 5. joulukuuta 2003 antamassaan päätöksessä nro 3949 alustavasta uudesta Venetsian ja Triesten välisestä suurnopeusradasta sekä Ronchi—Trieste-osuutta koskevasta hankkeesta ja myöntänyt näin ollen luvan töiden aloittamiseen kaikkien paikallisten viranomaisten kielteisistä lausunnoista huolimatta tämän päätöksen osalta (kahdeksan kuntaa sekä kolme kuntaa, jotka antoivat lausuntonsa määräajan umpeutumisen jälkeen).

Sadat kansalaiset ovat vastustaneet suurnopeusrataa koskevaa hanketta ja kritisoineet ympäristövaikutus-arviointia sekä uutta rautatieinfrastruktuuria, jotka sisältyvät Lega Ambiente -järjestön, LIPU:n, Montefal-conessa toimivan Maailman luonnonsäätiön, Triesten Lega Ambiente -järjestön ja Triestessä toimivan Maailman luonnonsäätiön sekä Triestessä toimivan Italia Nostra -yhdistyksen ja Ambienteltalia-järjestön toukokuussa 2003 esittämiin tutkimuksiin.

ACEGAS-yhtiö, joka vastaa vedenjakelusta Triestessä, huomautti rautatieosuutta koskevasta hankkeista annetuista alustavista tiedoista huolimatta, 11. kesäkuuta 2003 kaikille paikallisviranomaisille hankkeen vaarallisista vaikutuksista Triestessä ja Montefalconessa sijaitseville vesivaroille.

Voiko komissio ilmoittaa, katsooko se, että menettelyt, joista säädetään 21. joulukuuta 2001 annetussa Italian laissa L. 443 ja asetuksessa nro 190/2002, jotka koskevat infrastruktuuritöiden valintaa ja arviointia, noudatetaan täysin ympäristöä ja asianmukaista tiedottamista kansalaisille koskevia direktiivejä? Katsooko komissio, että 5. joulukuuta 2003 tehdyssä päätöksessä nro 3949, joka koskee Ronchi sud—Trieste-rautatieosuutta rikotaan selkeästi edellä mainittuja yhteisön säännöksiä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Direktiivillä 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna (7), pyritään varmistamaan, että luvan myöntämistä koskevat päätökset tehdään sen jälkeen kun hankkeen todennäköiset ympäristövaikutukset on arvioitu ja kun mahdollisuus huomautusten esittämiseen on annettu kansalaisille, joita hanke koskee (tämän ryhmän määrittelevät jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset). Direktiivin 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen kuulemisten tulokset ja kerätyt tiedot on otettava huomioon lupamenettelyssä.

Direktiivi ei tarkoita sitä, että lupaa ei voitaisi myöntää hankkeille, joista kuullut paikalliset viranomaiset ja muut sidosryhmät ovat antaneet kielteisiä lausuntoja ja joilla on ympäristövaikutusten arvioinnin perusteella todettu olevan merkittäviä vaikutuksia. Sen tavoitteena on ainoastaan tehdä toimivaltaiset viranomaiset tietoisiksi niiden hankkeiden ympäristövaikutuksista, joihin haetaan lupaa. Viranomaisten tehtävänä on päättää luvan myöntämisestä ottaen huomioon kuulemisten tulokset ja menettelyn aikana kerätyt tiedot.

Direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaan ”luvalla” tarkoitetaan ”toimivaltaisen viranomaisen tai viranomaisten päätöstä, joka oikeuttaa hankkeen toteuttajan ryhtymään hankkeen toteuttamiseen”. Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamaan asiaan liittyvistä tiedoista ei käy ilmi, että Friuli-Venezia Giulian aluehallinnon 5. joulukuuta 2003 päätöksessään nro 3949 antama puoltava lausunto alustavalle hankkeelle olisi direktiivissä tarkoitettu lupa. Näin ollen voidaan olettaa, että menettelyä ei ole vielä saatettu päätökseen.

Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (8) osalta voidaan tehdä vastaavat päätelmät: mikäli hankkeelle ei ole vielä myönnetty lupaa, tässä vaiheessa ei ole mahdollista todeta direktiivin säännösten rikkomista.

Myöskään se, että kuullut sidosryhmät ovat antaneet kielteisiä lausuntoja Venetsian ja Triesten välisen suurnopeusradan alustavasta hankkeesta rataosalla Ronchi-Trieste, ei sinänsä ole vastoin direktiiviä 85/337/ETY eikä estä luvan myöntämistä, jos direktiivissä säädetyt vaatimukset täyttyvät. Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamat tiedot eivät ole riittäviä, jotta voitaisiin päätellä edellä mainituissa direktiiveissä säädettyjen vaatimusten jääneen tässä asiassa täyttymättä miltään osin. Komissio kuitenkin lupaa tutkia asiaa koskevat lisätiedot, jotka arvoisa parlamentin jäsen mahdollisesti toimittaa.

---

(1)  EUVL C 78 E, 27.3.2004, s. 867.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(3)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(4)  EYVL L 158, 23.6.1990, s. 56.

(5)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6)  EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30.

(7)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY.

(8)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/894 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/894

---

(2004/C 84 E/0987)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0844/04

esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe:   EU:n lainsäädännön vastaiset telakkatuet

Suomalaiset telakat ovat viime kuukausina hävinneet useita tarjouskilpailuja italialaiselle valtionyhtiölle Fincantierille, joka on pystynyt tarjoamaan tilaajille selvästi kilpailijoitaan alempia hintoja. Useiden julkisuudessa esitettyjen asiantuntija-arvioiden mukaan on todennäköistä, että Italia maksaa valtion tukea varustamoille, jotka rakentavat aluksensa maassa ja rekisteröivät aluksensa sinne.

Sisämarkkinoiden valvominen kuuluu komission tärkeimpiin tehtäviin. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että laivanrakennusalalla noudatetaan EU:n kilpailulainsäädäntöä?

Mario Montili komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2004)

Komission valtiontukiyksikkö seuraa aktiivisesti laivanrakennusalaa. Se arvioi ilmoitettuja valtiontuki-tapauksia ja -ohjelmia sekä tutkii niitä kantelujen johdosta ja omasta aloitteestaan.

Komissio ei ole tietoinen sellaisille varustamoille myönnetystä valtiontuesta, jotka rakennuttavat aluksensa Italiassa, lukuun ottamatta yhtä valtiontukilajia, jonka komissio on hyväksynyt ja jota kaikki jäsenvaltiot voisivat periaatteessa myöntää. Kyseessä on sopimuskohtainen tuki (1) aluksille, joista on tehty sopimus ennen vuoden 2000 loppua ja jotka on toimitettu ennen vuoden 2003 loppua.

Komissiolla on parhaillaan kesken yksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen menettely, joka koskee Italian laivanrakennusteollisuudelle myönnettyä valtiontukea. (2) Kyseessä on laivanrakennuksen takuujärjestelmä, mutta komission tietojen mukaan järjestelmän perusteella ei ole vielä myönnetty takuita.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta, EYVL L 202, 18.7.1998.

(2)  EUVL C 145, 21.6.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/895 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/895

---

(2004/C 84 E/0988)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0851/04

esittäjä(t): Gianni Vattimo (PSE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Eläinten hyvinvointi

Direktiivi 91/629/ETY (1) vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista on Italiassa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä 30. joulukuuta 1992 annetulla asetuksella nro 533, jossa säädetään, että karjasuojia, jotka on rakennettu ennen 1. tammikuuta 1994, ja joissa vasikat oleskelevat yksittäisissä karsinoissa tai kytkettyinä pilttuissa, ei saa enää käyttää 31. joulukuuta 2003 jälkeen.

Italian terveysministeriön alainen rehutuotteista, eläinravinnosta ja eläinten terveydestä vastaava pääosasto ilmoitti 22. tammikuuta 1999 päivätyssä kirjelmässä (nro 600.10/24495/PA/4073) itsenäisille alueille ja maakunnille sekä asianosaisille osapuolille, että 31. joulukuuta 2003 jälkeen ei voida enää myöntää poikkeuksia voimassa oleviin määräyksiin.

Euroopan unionin eläinlääkintäalan tiedekomitea on jo aikoinaan pitänyt edellä mainittua karjankasvatus-menetelmää erityisen julmana, koska vasikat eivät pääse liikkumaan ja koska niin sanotut ”valkoisen lihan vasikat” kärsivät anemiasta. Italiassa, joka on Ranskan ja Hollannin jälkeen suurin tuottaja, kasvatetaan noin 470 000 vasikkaa vuosittain.

Eläinten terveydestä ja hygieniaoloista sekä eläinperäisistä tuotteista vastaava Veneton alueen viranomainen lähetti 14. heinäkuuta 2003 virallisen kirjelmän (nro 33533/50.03.62), jossa se korosti ettei säädettyjä sanktioita aiota soveltaa (1500—9 000 euroa sakkoa tai rikkomuksen toistuessa 1 — 3 kuukauden toimintakielto) niiden kasvattajien kohdalla, jotka ovat päättämässä eläinten kasvatuksen, joka on aloitettu 31. joulukuuta 2003 ja jotka voivat osoittaa aloittaneensa nykyisten rakenteiden muutostyöt, jotta ne olisivat määräysten mukaisia.

Terveyslautakunnan 7. lokakuuta 2003 päivätyssä kirjelmässä Lombardian alue ilmoittaa, viitaten tätä tuotantoalaa koskeviin useisiin vetoomuksiin, ja jotta vältyttäisiin maatalouselinkeinon ja eläinperäisten tuotteiden tuotannon jarruttamiselta ja koska kyseiset syyt voidaan katsoa perustelluiksi, että kasvattajien, jotka ovat ennen 1. joulukuuta 2003 ilmoittaneet terveysviranomaisille, että he aikovat sopeuttaa tuotantonsa uusien määräysten mukaisiksi tai että he aikovat lopettaa toimintansa kun nykyinen tuotantokausi on päättänyt, on lopetettava toimintansa 31. elokuuta 2004 mennessä. Arvioiden mukaan tämä poikkeus koskisi 21 prosenttia tuottajista eli lähes 800 tuottajaa.

Piemonten alue, joka on varsin tärkeä alue edellä mainitun tuotannon kannalta, ei ole hyväksynyt minkäänlaisia poikkeuksia kansalliseen tai yhteisön lainsäädäntöön ja se on ilmoittanut hyvissä ajoin kasvattajille tarvittavista muutoksista, mutta ei ole pystynyt estämään kilpailun vääristymistä, koska lähialueiden viranomaiset sallivat vielä poikkeuksia.

Esitettyjen arvioiden mukaan jo kaksi vuotta sitten Saksassa 100 prosenttia karjasuojista oli muutettu. Italiassa vastaava luku on alle 20 prosenttia.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Lombardian ja Veneton alueen viranomaiset saataisiin noudattamaan neuvoston direktiiviä 91/629/ETY?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole aiemmin saanut kuulla, että 19. marraskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/629/ETY (vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimukset) täytäntöönpanossa olisi esiintynyt erityisiä ongelmia Veneton ja Lombardian alueilla Italiassa. Komissio aikoo tämän vuoksi pyytää Italian viranomaisilta tietoja direktiivin väitetystä puutteellisesta noudattamisesta kyseisillä alueilla.

---

(1)  EYVL L 340, 11.12.1991, s. 28.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/896 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/896

---

(2004/C 84 E/0989)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/04

esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Turvallisuus Brysselissä

Missä tahansa suuressa asutuskeskuksessa saattaa ilmetä äkillisiä puutteita julkisten peruspalvelujen toiminnassa sähköntoimitus mukaan luettuna. Monet niistä ovat tunnetusti varsin suojattomia terrori-iskuja vastaan. Lisäksi suurimmassa osassa niitä ovat vaarana teollisuusonnettomuudet joko suoraan (kaupunkialueelle rakennetut teollisuuslaitokset) tai epäsuorasti (kaupunkien lähiympäristöön rakennetut teollisuuslaitokset).

Bryssel lähiympäristöineen ei ole millään muotoa poikkeus edellä mainituissa asioissa, ja lisäksi se on tiettävästi varsin korkealla sijalla terroristien mahdollisten kohteiden listalla. Kaiken lisäksi Brysselin pääkaupunkialueen kuvernööri ilmaisi äskettäin huolestuneisuutensa siitä, ettei Euroopan pääkaupunkia varten pystytä laatimaan hätä- tai valmiussuunnitelmia (Le Soir -lehdessä 23. helmikuuta 2004 julkaistu lausuma, jota siteerattiin Euronewsissa).

| 1. | Onko komissio tietoinen tästä lausumasta? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen tästä lausumasta?

| 2. | Tiedotettiinko komissiolle saman tien tästä tilanteesta? |
| --- | --- |

2.

Tiedotettiinko komissiolle saman tien tästä tilanteesta?

| 3. | Mitä johtopäätöksiä komissio tekee Euroopan yhteisöjen toimielinten, niiden henkilöstön sekä henkilöstön perheiden kannalta? |
| --- | --- |

3.

Mitä johtopäätöksiä komissio tekee Euroopan yhteisöjen toimielinten, niiden henkilöstön sekä henkilöstön perheiden kannalta?

| 4. | Mitä säännöllisiä tai epäsäännöllisiä kontakteja komissiolla on ollut Brysselin ja Belgian viranomaisiin siitä lähtien, kun se on sijoittautunut Brysseliin? |
| --- | --- |

4.

Mitä säännöllisiä tai epäsäännöllisiä kontakteja komissiolla on ollut Brysselin ja Belgian viranomaisiin siitä lähtien, kun se on sijoittautunut Brysseliin?

| 5. | Onko komissiolla Brysselin ulkopuolella sellaisia tiloja, joita sama turvallisuusongelma voisi koskea? |
| --- | --- |

5.

Onko komissiolla Brysselin ulkopuolella sellaisia tiloja, joita sama turvallisuusongelma voisi koskea?

| 6. | Jos vastaus on myönteinen, missä vaiheessa kyseisten tilojen turvallisuustilanne on, ja onko yhteistyö asianomaisten viranomaisten kanssa edennyt? |
| --- | --- |

6.

Jos vastaus on myönteinen, missä vaiheessa kyseisten tilojen turvallisuustilanne on, ja onko yhteistyö asianomaisten viranomaisten kanssa edennyt?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Komissiolle ei ole virallisesti ilmoitettu kysymyksessä mainitusta lausunnosta, mutta luonnollisesti se pani merkille Belgian lehdistössä julkistetut tiedot.

Koska Belgia on Brysselissä toimivien komission yksiköiden isäntämaa, komissio on koordinoidusti muiden Brysselissä toimivien EU-toimielinten kanssa jatkuvassa yhteydessä turvallisuusasioiden kannalta merkityksellisiin Belgian hallituksen viranomaisiin. Tämä läheinen yhteistyö auttaa vastedeskin huolehtimaan henkilöstön ja toimitilojen suojelusta.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmasti ymmärtää, huolehtiminen komission henkilöstön, rakennusten ja omaisuuden tehokkaasta fyysisestä turvallisuudesta Brysselissä ja muualla edellyttää, että järjestelyistä ei anneta yksityiskohtaisia tietoja julkisuuteen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/896 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/896

---

(2004/C 84 E/0990)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0856/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(19. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Perinteisen teollisuuden toimintaedellytysten turvaaminen

Äskettäisessä tapaamisessa Espinhossa (Portugali) toimivan Fosforeira Portuguesa -tulitikkutehtaan työntekijöiden edustajien kanssa sain tietää yrityksen tämänhetkisistä vaikeuksista, jotka saattavat kyseenalaistaa yrityksen toiminnan jatkumisen. Ongelmana on kilpailu, jonka tulitikkujen tuonti uusista jäsenvaltioista ja kolmansista maista, kuten Kiinasta, aiheuttaa.

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa jotakin selvitystä uusien jäsenvaltioiden liittymisen vaikutuksesta perinteisiin teollisuudenaloihin ja etenkin tulitikkuteollisuuteen? Entä mikä on Kiinan WTO-jäsenyyden vaikutus? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa jotakin selvitystä uusien jäsenvaltioiden liittymisen vaikutuksesta perinteisiin teollisuudenaloihin ja etenkin tulitikkuteollisuuteen? Entä mikä on Kiinan WTO-jäsenyyden vaikutus?

| 2. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä perinteisen teollisuuden tukemiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä perinteisen teollisuuden tukemiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on tehnyt joitakin tutkimuksia laajentumisen vaikutuksesta Euroopan unionin teollisuudenaloihin, vaikkakaan nimenomaan tulitikkuteollisuudesta ei ole tehty tutkimusta. Tutkimuksia ei myöskään ole tehty erityisesti siitä, millainen vaikutus Kiinan liittymisellä Maailman kauppajärjestöön (WTO) on tulitikkuteollisuuteen. Mikäli jokin eurooppalainen yritys kokee uusien jäsenvaltioiden tai Kiinan teollisuuden aiheuttavan epätervettä kilpailua ja erityisesti jos se epäilee, ettei WTO:n sääntöjä noudateta, sitä kehotetaan ottamaan yhteyttä komissioon.

Komission yleisellä teollisuuspolitiikalla pyritään lisäämään eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja edistämään niille otollisen toimintaympäristön luomista. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan laajentumisen vaikutuksia koskeviin komission eri työohjelmiin ja asiasta tehtyihin tutkimuksiin, jotka löytyvät seuraavista Internet-osoitteista: (http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterp-rise_policy/sme-package/index.htm tai http://europa.eu.int/comm/enterprise/enlargement/studies.htm).

Lisäksi parlamentin jäsenen kannattaa tutustua teollisuuspolitiikasta 20. huhtikuuta 2004 annettuun toiseen tiedonantoon (1).

---

(1)  KOM(2004)274.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/897 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/897

---

(2004/C 84 E/0991)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0866/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön myöntämät tuet flaamilaiselle yhteisölle

Voiko komissio vastata seuraaviin tiedusteluihin:

| 1. | Mihin tulokseen valvontaelimet päätyivät tutkittuaan (Belgian) flaamilaisen yhteisön varainhoitoa ja sen osoittamaa taloudellista vastuuta, kun on kyse yhteisön myöntämistä eri tuista, ja mitä suosituksia elimet tekivät siinä yhteydessä ja mihin toimiin (Belgian) flaamilainen yhteisö on ryhtynyt kyseisten suositusten johdosta? |
| --- | --- |

1.

Mihin tulokseen valvontaelimet päätyivät tutkittuaan (Belgian) flaamilaisen yhteisön varainhoitoa ja sen osoittamaa taloudellista vastuuta, kun on kyse yhteisön myöntämistä eri tuista, ja mitä suosituksia elimet tekivät siinä yhteydessä ja mihin toimiin (Belgian) flaamilainen yhteisö on ryhtynyt kyseisten suositusten johdosta?

| 2. | Kuinka monta DAS:ään (tarkastuslausuntaan) liittyvää yhteisön tukivirtoja koskevaa tutkimusta Euroopan tilintarkastustuomioistuin toteutti paikan päällä (Belgian) flaamilaisessa yhteisössä ajanjaksolla 1999-2003 (vuosittain)? |
| --- | --- |

2.

Kuinka monta DAS:ään (tarkastuslausuntaan) liittyvää yhteisön tukivirtoja koskevaa tutkimusta Euroopan tilintarkastustuomioistuin toteutti paikan päällä (Belgian) flaamilaisessa yhteisössä ajanjaksolla 1999-2003 (vuosittain)?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Komission yksiköt, jotka vastaavat rakennerahastoista, ovat tarkastaneet tavanomaisten menettelyiden mukaisesti järjestelmät, jotka Belgian flaaminkielinen yhteisö on perustanut hallinnoidakseen näitä rahastoja. Komissio on tehnyt flaaminkieliselle yhteisölle joukon eri tekijöihin liittyviä suosituksia. Flaaminkielisen yhteisön viranomaiset ovat hyväksyneet nämä suositukset, ja niiden sitoumuksia seurataan. Aluepolitiikan pääosasto ilmoitti parlamentille Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevista tuloksista raportissa 30. huhtikuuta 2003.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut flaaminkielisen yhteisön perustamien nykyisten rakennerahastojen hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tilit kahdesti, vuosina 2002 ja 2003 vuosien 2001 ja 2002 osalta, kummassakin tapauksessa tarkastuslausuman puitteissa. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksiin vuosilta 2001 ja 2002 (1).

---

(1)  EYVL C 295, 28.11.2002 ja EUVL C 286, 28.11.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/898 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/898

---

(2004/C 84 E/0992)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0869/04

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   ECHO ja Tšetšenia

Monet avustusjärjestöt, jotka haluavat toimittaa humanitaarista apua Tšetšenian alueen ihmisille Venäjällä, valittavat, että EU:n humanitaarisen avun toimisto ECHO ei käsittele niiden avustusanomuksia riittävän nopeasti ja tehokkaasti ja että sen johdosta apua jää toimittamatta perille. Millaisia kriteerejä ECHO asettaa Tšetšenian avustuksille ja voiko komissio nopeuttaa humanitaarista apua antavien kirkollisten ja muiden järjestöjen avustusanomusten käsittelyä?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komission tietoon ei ole tullut, että monet avustusjärjestöt, jotka haluavat toimittaa humanitaarista apua Tšetšenian alueen ihmisille, olisivat valittaneet, että EU:n humanitaarisen avun toimisto (ECHO) ei käsittele niiden avustusanomuksia riittävän nopeasti ja tehokkaasti.

ECHO, joka vastaa humanitaarisesta avusta Pohjois-Kaukasiassa, ei ole koskaan saanut tällaisia valituksia. Se soveltaa toiminnassaan nopeita menettelyjä, joiden avulla avustussopimusten allekirjoittaminen sekä varojen myöntäminen sujuvat ripeästi.

Komissio tekee vuosittain yleensä kaksi Tšetšenian konfliktin uhreja koskevaa rahoituspäätöstä. Näitä edeltävissä keskusteluissa, joiden perusteella päätökset tehdään, mahdollisia kumppaneita pyydetään esittämään tausta-asiakirjoja toimista, joita ne haluaisivat ECHO:n rahoittavan. Tämän jälkeen ECHO tekee päätökset rahoituksen myöntämisestä tietyille näistä toimista ottaen huomioon tarpeet, asianomaisen kansalaisjärjestön kokemuksen sekä johdonmukaisuuden ECHO:n strategian kanssa.

Päätöksen tekemisen jälkeen ja noin kuukautta ennen hankkeen alkua ECHO kehottaa asianomaista kumppania esittämään ehdotuksen. Sen jälkeen ehdotuksesta keskustellaan yksityiskohtaisesti ja sopimus allekirjoitetaan seuraavien viikkojen aikana. Tämän vuoksi ei ole mahdollista nopeuttaa anomusten käsittelyä, johon on jo nyt varsin vähän aikaa.

Avun perille saamisen osalta voidaan todeta, että ECHO:n kumppaneilla on käytössään hyvin tiukat mekanismit, joilla varmistetaan, että apu todella päätyy niille, joille se on tarkoitettu. Kumppanit toimivat avunsaajaluettelon mukaisesti, joka laaditaan kotitalouksien ja niiden tarpeiden arvioinnin jälkeen. Apu toimitetaan asianomaisille suoraan ja ilman välikäsiä varmistaen siten, että luetteloissa olevat ihmiset todella saavat heille kuuluvan avun.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/899 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/899

---

(2004/C 84 E/0993)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0879/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Romano Prodi — uusi keskustapuolue

Lehtitietojen mukaan komission puheenjohtaja on ajanut eurooppamyönteisen keskustapuolueen luomista Euroopan parlamenttiin. Hän tapasi 3. maaliskuuta 2004 Brysselissä Ranskan demokratian liiton (UDF) puheenjohtajan ja Euroopan parlamentin jäsenen François Bayroun sekä Euroopan parlamentin liberaali-ryhmän puheenjohtajan Graham Watsonin keskustellakseen tästä asiasta. Katalonian demokraattisen liiton (UDC) pääsihteeri Josep Antoni Duran Lleida esitti alunperin tämän ajatuksen komission puheenjohtajan tapaamisessa, jossa hän kertoi puolueensa aikomuksesta jättää Euroopan parlamentin PPE-ryhmä ja perustaa uusi ”eurooppalaisesti suuntautunut” puolue. Romano Prodi oli kyseisessä tilaisuudessa kannattanut sellaisen uuden puolueen perustamista, joka pohjautuu eurooppalaisen federalismin aatteeseen ja jonka perustana voisi olla Ranskan UDF:n, Italian Margarita-puolueen, jonka puheenjohtaja on Euroopan parlamentin jäsen Francesco Rutelli, ja itse UDC:n välinen koalitio.

Komission puheenjohtajan kanssa pidetyn kokouksen jälkeen Graham Watson sanoi, että monet ovat kiinnostuneita sellaisen vahvan keskustaryhmän luomisesta eurooppamyönteisen politiikan johtoon Brysselissä.

| — | Vahvistaako komissio näiden tietojen paikkansapitävyyden? |
| --- | --- |

—

Vahvistaako komissio näiden tietojen paikkansapitävyyden?

| — | Miten komissio suhtautuu puheenjohtajansa aloitteeseen ottaen huomioon tämän aikaisemmat Italian politiikkaan liittyvät aloitteet? |
| --- | --- |

—

Miten komissio suhtautuu puheenjohtajansa aloitteeseen ottaen huomioon tämän aikaisemmat Italian politiikkaan liittyvät aloitteet?

| — | Mitä mieltä komissio on puheenjohtajansa menettelystä toimivallan jakoa, riippumattomuutta ja yhteisön yleistä etua koskevat periaatteet huomioon ottaen? |
| --- | --- |

—

Mitä mieltä komissio on puheenjohtajansa menettelystä toimivallan jakoa, riippumattomuutta ja yhteisön yleistä etua koskevat periaatteet huomioon ottaen?

| — | Pitääkö komissio tätä aloitetta EY:n perustamissopimuksen 211 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettujen komission puheenjohtajan tehtävien mukaisina? |
| --- | --- |

—

Pitääkö komissio tätä aloitetta EY:n perustamissopimuksen 211 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettujen komission puheenjohtajan tehtävien mukaisina?

| — | Kuinka komissio varmistaa sen, ettei tämä asia vaikuta komission poliittisiin suuntaviivoihin ja toimiin, jotka kuuluvat juridisesti puheenjohtajan toimivaltaan? |
| --- | --- |

—

Kuinka komissio varmistaa sen, ettei tämä asia vaikuta komission poliittisiin suuntaviivoihin ja toimiin, jotka kuuluvat juridisesti puheenjohtajan toimivaltaan?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio on jo useaan otteeseen todennut vastauksissaan parlamentin jäsenten kirjallisiin tai suullisiin kysymyksiin, parlamentin jäsenet ovat poliitikkoja, joilla on poliittinen tehtävä ja jotka ovat vapaita riippumattomasti ilmaisemaan henkilökohtaisia mielipiteitään ja valitsemaan poliittisen puolueensa, kunhan he täyttävät tehtävänsä mukaiset velvoitteet.

Tässä hengessä Romano Prodi vetosi julkisesti kaikkiin niihin, joilla on samanlainen näkemys Euroopasta ja jotka ovat valmiita hyväksymään yhteisen poliittisen ohjelman sekä muodostamaan yhden yhteisen puolueen. Komission ja parlamentin keskinäisten suhteiden käytyä yhä tärkeämmiksi Prodi jatkaa siten edeltäjiensä viitoittamalla tiellä edistäen entistä yhtenäisemmän, vahvemman ja paremmin kansalaistensa ulottuvilla olevan Euroopan rakentamista.

Tehtävistään tietoisena Prodi myös vahvisti, että hän tulee käyttämään kaiken tarmonsa komission puheenjohtajan tehtävien hoitamiseen toimikautensa loppuun saakka.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/900 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/900

---

(2004/C 84 E/0994)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0880/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Asetuksen (EY) N:o 1954/2003 5 artikla

Tämän kysymyksen tarkoituksena on selkeyttää asetuksen (EY) N:o 1954/2003 (1) 5 artiklan tulkintaa ja pyytäisin siksi komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

| — | Tuleeko kyseinen artikla välittömästi voimaan vai onko komission hyväksyttävä ensin asianomaiset täytäntöönpanosäännöt? |
| --- | --- |

—

Tuleeko kyseinen artikla välittömästi voimaan vai onko komission hyväksyttävä ensin asianomaiset täytäntöönpanosäännöt?

| — | Jos jäsenvaltiot voivat rajoittaa ”kalastuksen koskemaan niitä aluksia, jotka on rekisteröity kyseisten saarten satamissa”, miten ne voivat ilmoittaa haluavansa tehdä sen? |
| --- | --- |

—

Jos jäsenvaltiot voivat rajoittaa ”kalastuksen koskemaan niitä aluksia, jotka on rekisteröity kyseisten saarten satamissa”, miten ne voivat ilmoittaa haluavansa tehdä sen?

| — | Kuka määrittelee ja kuinka sen perinteisesti harjoitetun pyyntiponnistusten tason, joka koskee niitä Azorien laivastoon kuulumattomia aluksia, joilla on lupa harjoittaa kalastusta kyseisillä vesillä 100 meripeninkulman rajoissa? |
| --- | --- |

—

Kuka määrittelee ja kuinka sen perinteisesti harjoitetun pyyntiponnistusten tason, joka koskee niitä Azorien laivastoon kuulumattomia aluksia, joilla on lupa harjoittaa kalastusta kyseisillä vesillä 100 meripeninkulman rajoissa?

| — | Kuinka näiden rajoitusten täytäntöönpanoa aiotaan seurata seuraavien kolmen vuoden aikana? |
| --- | --- |

—

Kuinka näiden rajoitusten täytäntöönpanoa aiotaan seurata seuraavien kolmen vuoden aikana?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Komission kanta arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin on seuraava:

| — | Asetus (EY) N:o 1954/2003 (2) tuli voimaan sen 16 artiklan mukaisesti seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, eli 14. marraskuuta 2003. |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1954/2003 (2) tuli voimaan sen 16 artiklan mukaisesti seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, eli 14. marraskuuta 2003.

Koska asetuksessa ei toisin säädetä, myös sen 5 artikla tuli voimaan kyseisenä päivänä.

| — | Kuten edellä mainitusta käy ilmi, kyseisen artiklan voimaantulosta säädetään 16 artiklassa, eikä siihen vaikuta mahdollisten soveltamissääntöjen antaminen. |
| --- | --- |

—

Kuten edellä mainitusta käy ilmi, kyseisen artiklan voimaantulosta säädetään 16 artiklassa, eikä siihen vaikuta mahdollisten soveltamissääntöjen antaminen.

| — | Kalastustoiminnan rajoittaminen kyseisessä säännöksessä määritellyllä alueella toteutetaan kunkin asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. Komission ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön kuuluu, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kaikki kyseisen artiklan moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

—

Kalastustoiminnan rajoittaminen kyseisessä säännöksessä määritellyllä alueella toteutetaan kunkin asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. Komission ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön kuuluu, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kaikki kyseisen artiklan moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat tiedot.

| — | Kyseisillä vesillä perinteisesti kalastavat yhteisön alukset tunnistetaan tarvittaessa mainitun säännöksen soveltamissääntöjen mukaisesti sen jälkeen, kun asianomaisia osapuolia on kuultu. |
| --- | --- |

—

Kyseisillä vesillä perinteisesti kalastavat yhteisön alukset tunnistetaan tarvittaessa mainitun säännöksen soveltamissääntöjen mukaisesti sen jälkeen, kun asianomaisia osapuolia on kuultu.

| — | Tässä vaiheessa ei ole mahdollista ennakoida nykyisen rajoitusjärjestelmän tarkistamisen tarvetta. Mainitun artiklan mukaista tilannetta ja sen vaikutuksia arvioidaan joka tapauksessa sen 2 kohdassa säädetyssä kertomuksessa. |
| --- | --- |

—

Tässä vaiheessa ei ole mahdollista ennakoida nykyisen rajoitusjärjestelmän tarkistamisen tarvetta. Mainitun artiklan mukaista tilannetta ja sen vaikutuksia arvioidaan joka tapauksessa sen 2 kohdassa säädetyssä kertomuksessa.

---

(1)  EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1954/2003, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 kumoamisesta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/901 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/901

---

(2004/C 84 E/0995)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0886/04

esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Tiemaksujärjestelmä

Esitys raskaan liikenteen uudesta tiemaksujärjestelmästä EU:ssa kaatui unionin reunavaltioiden ja läpikulkuvaltioiden välisiin riitoihin.

Rekkaliikenteen tietullien perimiseen tulisi saada tiukat yhteiset säännöt monien käytäntöjen sijaan eikä järjestelmään tulisi jättää juurikaan tulkinnanvaraa.

Tiedotusvälineissä on arvioitu, että esityksen kaatuminen merkinnee sitä, että päätös lykkäytyy ainakin vuodella. Vappuna unioniin liittyvien uusien jäsenvaltioiden tullessa mukaan tilanne eurooppalaisilla teillä muuttuu kuitenkin vain vaikeammaksi, mikäli sääntöjä ei saada sovittua vielä tänä keväänä.

Esityksen kaaduttua, miten komissio aikoo jatkaa työtä niin, että nykyisin vallitsevaan villin lännen käytäntöön maksujen osalta saadaan mahdollisimman pian muutos?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen kirjallisessa kysymyksessään toteaa, raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta perittäviä tienkäyttömaksuja koskevia voimassaolevia yhteisiä sääntöjä (1) on syytä tiukentaa. Kyse on viime kädessä sisämarkkinoiden moitteettomasta toiminnasta.

Jäsenvaltiot eivät onnistuneet liikenneneuvoston kokouksessa 9. maaliskuuta 2004 pääsemään poliittiseen sopimukseen tulevan direktiivin tekstistä erityisesti siksi, että ne olivat eri mieltä siitä komission ehdotuksen periaatteesta, jonka mukaan maksuista saatavat tulot olisi suunnattava liikennealalle. Neuvottelujen tässä vaiheessa ei ole kuitenkaan vielä syytä katsoa, että esitys olisi ollut epäonnistunut. Puheenjohtajavaltio Irlanti ja komissio tekevät kaikkensa, jotta neuvosto voisi päästä asiassa poliittiseen sopimukseen mahdollisimman pian. Euroopan parlamentti antoi komission ehdotuksesta ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa 21. huhtikuuta 2004.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä, EYVL L 187, 20.7.1999.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/901 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/901

---

(2004/C 84 E/0996)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0888/04

esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kreikan teurastamot

Kreikkaan vuoden 2003 heinäkuussa tarkastusmatkan tehnyt komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto (FVO) viittaa tarkastusraporttinsa johtopäätöksissä siihen seikkaan, että monissa Kreikan teurastamoissa esiintyy yhä vakavia puutteita, eivätkä ne vastaa EU:n vaatimuksia. Vaikka toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet komission yksiköille takuut siitä, että he aikovat toteuttaa suunnitellut toimet, FVO:n tarkastajat ovat löytäneet yhä epäkohtia hallintorakenteissa, toimintavaatimuksissa sekä eläinten hyvinvoinnissa ja eläinlääkinnällisessä valvonnassa.

Voisiko komissio sanoa, mihin toimiin se ryhtyy tai on jo ryhtynyt parantaakseen Kreikan teurastamojen tilannetta? Sisältävätkö nämä toimenpiteet sanktioita? Jos asia on niin, minkälaisia ne ovat, ja milloin komissio ne määrää?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Heinäkuussa 2003 Kreikkaan tehdyn tarkastusmatkan raporttiluonnos (viite 9176/2003) tuoreen lihan tuotannosta ja markkinoille saattamisesta lähetettiin Kreikan viranomaisille kommentoitavaksi 21. elokuuta 2003.

30. syyskuuta päivätyssä vastauksessaan raporttiin Kreikan viranomaiset antoivat vakuutukset siitä, että virallinen hyväksyntä lihan markkinoimiseksi yhteisössä oli peruutettu teurastamoilta ja leikkaamoilta, joissa oli todettu vakavia puutteita tarkastusmatkan aikana. Lisäksi toimivaltaiset keskusviranomaiset Ateenassa olivat lähettäneet laitosten valvontaan liittyvät vakiolomakkeet kaikille prefektuureille Kreikassa ja pyytäneet niitä arvioimaan tilanteen punaisen lihan käsittelyyn liittyvällä alalla ja raportoimaan siitä keskusviranomaisille.

Vastauksena lopulliseen raporttiin lähettämässään, 17. helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa Kreikan viranomaiset lähinnä toistivat raporttiluonnokseen antamaansa vastaukseen sisältyneet tiedot. Toimintasuunnitelma ei antanut mitään viitteitä siitä, että raportin suosituksia oltiin panemassa toimeen tyydyttävällä tavalla.

Tämän ja muiden elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston äskettäin Kreikkaan tekemien matkojen aikana tehtyjen havaintojen vuoksi komission yksiköt lähettivät 27. helmikuuta 2004 Kreikan viranomaisille rikkomusta koskevan kirjeen. Kirje koski henkilöstövajetta elintarvikkeiden turvallisuudesta ja eläinlääkinnällisestä valvonnasta vastaavissa yksiköissä, ja sillä pyrittiin saamaan lyhyen ajan kuluessa vastaus komission yksiköiden esille ottamiin ongelmiin. Kreikan viranomaisilta saadussa vastauksessa ei puututa niihin tyydyttävästi. Tämän vuoksi komissio aikoo käynnistää asian tiimoilta rikkomisesta johtuvan menettelyn Kreikkaa vastaan. Uusi kirje lähetetään piakkoin Kreikan viranomaisille eläinten hyvinvointiin liittyvistä kysymyksistä.

Lisäksi muut elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät ja eläinlääkintäkysymykset, joista on saatu tyydyttävät vakuutukset Kreikan viranomaisilta, ovat paikan päällä tehtävien tarkastusten kohteena elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston myöhemmin tänä vuonna Kreikkaan suunnittelemilla tarkastusmatkoilla.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/902 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/902

---

(2004/C 84 E/0997)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0890/04

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Oikeus antaa lentäjänkokeeseen tähtäävää opetusta

Vaalipiirissäni Pohjois-Alankomaissa minulle kerrottiin hiljan, että Euroopan yhdentymistä silmällä pitäen lienee tehty päätöksiä, joiden mukaan itsenäiset lennonopettajat eivät enää saisi antaa lentokokeeseen johtavaa yksityisopetusta. Tämän olisi vastedes tapahduttava alan koulutusta tarjoavissa laitoksissa. Päätöksen seurauksena monet lennonopettajat jäävät työttömiksi sen jälkeen, kun yhteiskunta on sijoittanut heihin paljon varoja. Yhdenmukaistamisessa on kyse ilmailulainsäädännön ja -sääntelyn, eli yhteisten ilmailusääntöjen täytäntöönpanosta sekä lentokoneiden miehistöjä koskevasta lupamenettelystä.

| 1. | Voiko komissio kertoa, onko totta, että tämä on seuraus Euroopan yhdentymisestä? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio kertoa, onko totta, että tämä on seuraus Euroopan yhdentymisestä?

| 2. | Voiko komissio selittää, mikä tämän päätöksen takana on tai mitä lisäarvoa sillä saavutetaan? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio selittää, mikä tämän päätöksen takana on tai mitä lisäarvoa sillä saavutetaan?

| 3. | Eikö tässä tapauksessa kuulu soveltaa läheisyysperiaatetta? Vai onko tässä kyse Alankomaiden päätöksestä? |
| --- | --- |

3.

Eikö tässä tapauksessa kuulu soveltaa läheisyysperiaatetta? Vai onko tässä kyse Alankomaiden päätöksestä?

| 4. | Onko tässä asiassa vielä mahdollista ryhtyä toimiin, koska vaikuttaa siltä, että kyse on tarpeettomasta keskusvallan virkavaltaisuudesta ja pääomien hävittämisestä? |
| --- | --- |

4.

Onko tässä asiassa vielä mahdollista ryhtyä toimiin, koska vaikuttaa siltä, että kyse on tarpeettomasta keskusvallan virkavaltaisuudesta ja pääomien hävittämisestä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen viittaamat yhteiseurooppalaiset ilmailumääräykset (JAR) ovat Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöjärjestön (JAA) valmistelemia yhdenmukaistamistoimenpiteitä. JAA on yhteistyöjärjestö, jossa toimivat 38 Euroopan valtion siviili-ilmailua koskevista säännöksistä vastuussa olevat kansalliset viranomaiset. Näissä lupia koskevissa erityistoimenpiteissä (JAR-FCL) säädetään alasta, joka ei kuulu tällä hetkellä yhteisön lainsäädäntöön. Lisäksi on huomattava, että yhteiseurooppalaisissa ilmailumääräyksissa säädettyjä toimenpiteitä ei voida kuitenkaan soveltaa suoraan, vaan kyseessä olevien valtioiden on saatettava ne osaksi kansallista lainsäädäntöään. Mikäli arvoisan parlamentin jäsenen viittaama toimenpide toteutetaan, on siinä kyse Alankomaiden lainsäädännön toimenpiteestä, jolla yhteiseurooppalaisten määräykset toimenpide saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, eikä siis yhteisön oikeuden säännöksestä.

Jotta Euroopan lentoturvallisuusviranomainen (EASA) pystyisi kehittämään lupaan liittyviä teknisiä määräyksiä, komissio aikoo ehdottaa lähitulevaisuudessa yhteisön lainsäädäntöä, jolla laajennettaisiin EASA:n toimivaltaa kyseisellä alalla. Kun lainsäädäntö on hyväksytty, EASA:n on siis määriteltävä ne tekniset määräykset, jotka muodostavat perustan lentohenkilöstön lupia koskevalle yhteisön lainsäädännölle. Kun lupia koskeva yhteisön lainsäädäntö on hyväksytty ja saatettu voimaan, se korvaa lupia koskevan erityistoimenpiteen (JAR-FCL) sekä lainsäädännön soveltamiseksi annetut kansalliset säännökset.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/903 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/903

---

(2004/C 84 E/0998)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0891/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Valeon tehtaan sulkeminen Portugalissa

Ranskalainen monikansallinen yhtiö Valeo ilmoitti suullisesti Portugalissa Santo Tirsossa toimivan yksikkönsä työntekijöille sulkevansa tehtaan uudelleenjärjestelyjen vuoksi. Tehtaan 330 työntekijää ovat vaarassa menettää työpaikkansa. Yritys on itse asiassa jo siirtänyt koneita tehtaasta Marokkoon ja vähentänyt työntekijöitä.

Kyseisellä ranskalaisella yhtiöllä on tehtaita, tutkimus- ja jakelukeskuksia useissa Euroopan maissa ja kaksi yksikköä Portugalissa, Santo Tirsossa ja Viana do Castelossa. Niissä tuotetaan elektronisia komponentteja.

Yhtiön, jolla on yli 68 000 työntekijää eri maissa, 129 tehdasta, 65 tutkimuskeskusta ja 9 jakelukeskusta, voitto oli yli 9 miljardia euroa viime vuonna.

| 1. | Onko Valeo saanut EU-tukea Portugalissa tai muissa Euroopan maissa toimiville tehtailleen? |
| --- | --- |

1.

Onko Valeo saanut EU-tukea Portugalissa tai muissa Euroopan maissa toimiville tehtailleen?

| 2. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Valeon Portugalin tehtaan työntekijöiden oikeuksien turvaamiseksi ja etenkin heidän työpaikkojensa säilyttämiseksi? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Valeon Portugalin tehtaan työntekijöiden oikeuksien turvaamiseksi ja etenkin heidän työpaikkojensa säilyttämiseksi?

| 3. | Miten komissio aikoo menetellä estääkseen sen, että monikansalliset yhtiöt siirtävät toimintansa muualle, mikä johtaa työttömyyden pahentumiseen ja useiden Portugalin alueiden kehittymisen pysähtymiseen? |
| --- | --- |

3.

Miten komissio aikoo menetellä estääkseen sen, että monikansalliset yhtiöt siirtävät toimintansa muualle, mikä johtaa työttömyyden pahentumiseen ja useiden Portugalin alueiden kehittymisen pysähtymiseen?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Kysymyksen ensimmäisen kohdan osalta komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että VALEO-yritys ei ole saanut yhteisön tukea Euroopan sosiaalirahastosta eikä Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR).

Kysymyksen toisen ja kolmannen kohdan osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka komissio antoi Luciana Sbarbatin kirjalliseen kysymykseen P-376/04 (1) (erityisesti kohtiin 2 ja 3) ja Regina Bastosin kirjalliseen kysymykseen P-0528/03 (2) (erityisesti kohtaan 2).

Komissio on tietoinen yritysten toiminnan siirtämisilmiöstä unionissa. Ongelma liittyy erityisesti teollisuuden taantumisen haasteisiin, joihin komissio on antoi ensimmäisen vastauksen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä vuonna 2003 tiedonannossa ”Eräitä Euroopan kilpailukyvyn avainkysymyksiä — tavoitteena kokonaisvaltainen lähestymistapa” (3). Itse asiassa useilla yhteisön toimintalinjoilla tuetaan suotuisien puitteiden luomista Euroopassa toimiville yrityksille.

Komissio aikoo jatkaa tätä toimintaa sekä analysoida perusteellisemmin teollisuuden taantumista ja ehdottaa konkreettisia toimia teollisuuspolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossa, jonka se antaa lähiaikoina.

---

(1)  Katso sivu 204.

(2)  EUVL C 161 E, 10.7.2003.

(3)  KOM(2003) 704 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/904 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/904

---

(2004/C 84 E/0999)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0893/04

esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Rajat ylittävien tilisiirtojen kustannukset

Vuoden 2003 heinäkuun alussa astui voimaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2560/2001 (1) rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista. Sen mukaan rajat ylittäviä tilisiirtoja on kohdeltava euroalueella kuten jäsenvaltioiden sisäisiä maksutapahtumia.

Eräässä konkreettisessa tapauksessa, jossa tehtiin tilisiirto Stadtsparkasse Köln -pankista Crédit Lyonnais -pankkiin, vastaanottajapankki peri IBAN-numerosta ja BIC-koodista huolimatta tilisiirtomaksun.

Koska tämä on vastoin asetuksen (EY) N:o 2560/2001 säännöksiä, kysyn komissiolta:

| 1. | Voivatko pankit ja ennen kaikkea vastaanottajapankit uudesta asetuksesta huolimatta periä tilisiirtomaksuja? |
| --- | --- |

1.

Voivatko pankit ja ennen kaikkea vastaanottajapankit uudesta asetuksesta huolimatta periä tilisiirtomaksuja?

| 2. | Jos eivät, voiko maksua vaatia takaisin? |
| --- | --- |

2.

Jos eivät, voiko maksua vaatia takaisin?

| 3. | Mitä mahdollisuuksia komissiolla on ryhtyä toimiin tällaista toimintaa vastaan? |
| --- | --- |

3.

Mitä mahdollisuuksia komissiolla on ryhtyä toimiin tällaista toimintaa vastaan?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista 19. joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2560/2001 mukaan rajat ylittävistä euromääräisistä sähköisistä maksutapahtumista, joiden arvo on enintään 12 500 euroa, perittävien palvelumaksujen on 1 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen oltava samat kuin ne palvelumaksut, jotka sama laitos perii vastaavista sen jäsenvaltion sisäisistä euromääräisistä maksutapahtumista. Tämä sääntö koskee euromääräisiä sähköisiä maksutapahtumia (kortilla toteutettavia maksuja ja nostoja pankkiautomaateista), joiden arvo on enintään 12 500 euroa, 1. heinäkuuta 2002 alkaen ja tilisiirtoja 1. heinäkuuta 2003 alkaen.

Kyseinen sääntö merkitsee, että maksumääräyksen antajalta peritään sama palvelumaksu kuin maan sisäisestä maksusta. Sama pätee edunasaajan palvelumaksuihin. Useimmissa maissa edunsaajaan ei yleensä sovelleta palvelumaksuja. Saattaa kuitenkin olla, että erityisissä maksutapahtumissa (muissa kuin tavanomaisissa maksutapahtumissa: esim. tilisiirroissa, joissa maksumääräyksen antaja on ilmoittanut, että edunsaaja vastaa kaikista palvelumaksuista) edunsaajalta veloitetaan palvelumaksu rajat ylittävästä tilisiirrosta. Maksu ei saa kuitenkaan olla vastaavaa kansallista maksua korkeampi. Komissio antoi tulkitsevan tiedonannon asetuksen (EY) N:o 2560/2001 3 artiklan täytäntöönpanon käytännön näkökohdista ja erityisesti ”vastaavien maksutapahtumien” käsitteestä epäselvyyksien poistamiseksi ja asetuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Niiden tietojen perusteella, jotka arvoisa parlamentin jäsen kirjallisessa kysymyksessään antaa tietystä siirrosta Stadtsparkasse Kölnistä Crédit Lyonnais'hin, komissio ei pysty perehtymään asiaan tarkemmin. Siihen tarkoitukseen tarvittaisiin lisätietoja.

Kansallisten viranomaisten olisi taattava, että asetusta sovelletaan asianmukaisesti ja johdonmukaisesti. Asetuksen 7 artiklassa säädetään, että asetuksen noudattaminen on varmistettava tehokkain, oikeasuhteisin ja varoittavin seuraamuksin. Kansalaiset voivat kuitenkin yrittää saada pankeiltaan palvelumaksut suoraan takaisin.

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 13.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/905 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/905

---

(2004/C 84 E/1000)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0895/04

esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Helsingborgin satamamaksuja koskeva kiista

Helsingborgin sataman satamayhtiö ja SweFerry AB ovat kiistelleet satamamaksuista vuodesta 1997 lähtien. Kysymys satamamaksuista jätettiin komission käsiteltäväksi samana vuonna. Vuonna 2002 kysyin komissiolta, aikoiko se antaa asiasta lausunnon. Nyt keväällä 2004 lausuntoa ei vieläkään ole annettu. Milloin komissio aikoo vastata?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kahden lauttayhtiön tekemiin kanteluihin, joiden mukaan Helsingborgin satama on käyttänyt väärin määräävää asemaansa harjoittamalla liiallista ja syrjivää hinnoittelua. Parlamentin jäsenen edellisen tätä asiaa koskeneen kirjallisen kysymyksen E-3064/01 (1) jälkeen komissio on edistynyt huomattavasti näiden erittäin monimutkaisten asioiden tutkimisessa.

Komissio ilmoitti helmikuussa 2003 kantelijoille kirjallisesti alustavan kantansa, josta kantelijat ovat toimittaneet huomautuksensa. Myös Helsingborgin satama on esittänyt näkemyksensä komission alustavasta kannasta ja kantelijoiden huomautuksista. Komissio on myös pyytänyt ja saanut lisätietoja osapuolilta samoin kuin kolmansilta. Näiden tietojen perusteella komissio valmistelee lopullista päätöstä, joka tehtäneen ennen vuoden 2004 loppua.

---

(1)  EYVL C 147 E, 20.6.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/906 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/906

---

(2004/C 84 E/1001)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0897/04

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE), Caroline Lucas (Verts/ALE), Jean Lambert (Verts/ALE), Patricia McKenna (Verts/ALE), Giorgio Celli (Verts/ALE), Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE), Pasqualina Napoletano (PSE), Marco Cappato (NI), Giovanni Procacci (ELDR) ja Chris Davies (ELDR) komissiolle

(23. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Munivien kanojen suojelua koskevien direktiivien 1999/74/EY ja 2002/4/EY epäasianmukainen täytäntöönpano Italiassa

Italian hallituksen oli määrä saattaa munivien kanojen suojelua ja tuotantolaitosten rekisteröintiä koskevat direktiivit 1999/74/EY ja 2002/4/EY osaksi Italian kansallista lainsäädäntöä ja panna ne täytäntöön kyseisten direktiivien soveltamisesta 29. heinäkuuta 2003 annetulla asetuksella nro 267, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2003 Italian hallituksen virallisessa lehdessä nro 219.

Vaikka direktiivissä 1999/74/EY säädetty määräaika (1. tammikuuta 2002) on jo kauan sitten mennyt umpeen, direktiivien saattamisessa osaksi Italian kansallista lainsäädäntöä on ilmennyt yhteisön lainsäädännön kanssa ristiriidassa olevia poikkeuksia, joista italialainen järjestö LAV on tehnyt valituksia ja jotka Italian senaatin terveysvaliokunta ja yhteisön politiikkaa käsittelevä valiokunta ovat ottaneet esille kokouksissaan.

Yhteisön lainsäädännön vastaisissa poikkeuksissa on ollut kyse muun muassa seuraavista seikoista:

| — | varustelemattomien häkkien rakentamista ja käyttöön ottamista, joita on säädelty direktiivillä 1. tammikuuta 2003 lähtien, koskevaan kieltoon myönnetyt poikkeukset, joita ei ole rajoitettu ajallisesti, jos häkit on tilattu 31. joulukuuta 2002 mennessä; |
| --- | --- |

—

varustelemattomien häkkien rakentamista ja käyttöön ottamista, joita on säädelty direktiivillä 1. tammikuuta 2003 lähtien, koskevaan kieltoon myönnetyt poikkeukset, joita ei ole rajoitettu ajallisesti, jos häkit on tilattu 31. joulukuuta 2002 mennessä;

| — | varustelemattomista häkeistä 550 neliösenttimetrin suuruiseen alaan tai varustetuista häkeistä 600 neliösenttimetrin suuruiseen alaan, jonka on oltava vapaasti kanojen käytössä, on asetuksen mukaan sisällyttävä munankeräysteline, joka voi olla kahdeksan senttimetriä leveä; |
| --- | --- |

—

varustelemattomista häkeistä 550 neliösenttimetrin suuruiseen alaan tai varustetuista häkeistä 600 neliösenttimetrin suuruiseen alaan, jonka on oltava vapaasti kanojen käytössä, on asetuksen mukaan sisällyttävä munankeräysteline, joka voi olla kahdeksan senttimetriä leveä;

| — | lupa pitää 12 munivaa kanaa kutakin käytettävissä olevaa neliömetriä kohti niiden kanaloiden tapauksessa, jotka ovat noudattaneet tätä järjestelmää asetuksen voimaantulopäivänä eikä 3. elokuuta 1999, kuten direktiivissä edellytetään; |
| --- | --- |

—

lupa pitää 12 munivaa kanaa kutakin käytettävissä olevaa neliömetriä kohti niiden kanaloiden tapauksessa, jotka ovat noudattaneet tätä järjestelmää asetuksen voimaantulopäivänä eikä 3. elokuuta 1999, kuten direktiivissä edellytetään;

| — | asetuksen mukaan velvoite varustaa varustetut häkit asianmukaisella materiaalilla, johon kynnet hioutuvat, riippuu siitä, onko yhteisön elinten soveltuviksi vahvistamia laitteita saatavilla markkinoilla. |
| --- | --- |

—

asetuksen mukaan velvoite varustaa varustetut häkit asianmukaisella materiaalilla, johon kynnet hioutuvat, riippuu siitä, onko yhteisön elinten soveltuviksi vahvistamia laitteita saatavilla markkinoilla.

Odotettaessa kyseisten direktiivien saattamista osaksi Italian lainsäädäntöä, joka selvästi jättää laajalti tilaa laittomille poikkeuksille, esimerkiksi Vivaron kunnassa Pordenonen maakunnassa rakennettiin edelleen häkkikanaloita vuoden 2003 aikana.

Voiko komissio ilmoittaa:

| — | mihin toimiin se aikoo ryhtyä edellä mainitussa asiassa, jotta voidaan estää edellä mainittujen laittomien poikkeuksien tahallinen hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

—

mihin toimiin se aikoo ryhtyä edellä mainitussa asiassa, jotta voidaan estää edellä mainittujen laittomien poikkeuksien tahallinen hyväksikäyttö;

| — | aikooko se ryhtyä toimiin kyseisten poikkeuksien vaikutusten korjaamiseksi, jotta voidaan torjua mahdollisuus, että poikkeuksia hyväksikäyttävät tuottajat voivat hyötyä niistä yhteisön muiden tuottajien kustannuksella; |
| --- | --- |

—

aikooko se ryhtyä toimiin kyseisten poikkeuksien vaikutusten korjaamiseksi, jotta voidaan torjua mahdollisuus, että poikkeuksia hyväksikäyttävät tuottajat voivat hyötyä niistä yhteisön muiden tuottajien kustannuksella;

| — | aikooko se käynnistää edellä mainittujen laittomuuksien johdosta rikkomismenettelyn Italian hallitusta vastaan? |
| --- | --- |

—

aikooko se käynnistää edellä mainittujen laittomuuksien johdosta rikkomismenettelyn Italian hallitusta vastaan?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Koska Italia ei antanut tiedoksi täytäntöönpanolainsäädäntöönsä liittyviä toimenpiteitä ajoissa, komissio käynnisti sitä vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn.

Tämä menettely päättyi sen jälkeen, kun Italia toimitti 24. syyskuuta 2003 tiedoksi 27. heinäkuuta 2003 annetun asetuksen nro 267.

Komissio oli ennen asetuksen antamista tullut tietämään, että Italian viranomaisten ehdottama teksti ei monessa merkittävässä suhteessa vastannut muutetun direktiivin vaatimuksia. Komissio puuttui asiaan lähettämällä Italian viranomaisille kirjeen, mutta hyväksytty teksti sisältää kuitenkin edelleen säännöksiä, jotka eivät komission mielestä ole yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaiset.

Koska komissio ei ole saanut Italian viranomaisilta vastausta kirjeeseensä, se harkitsee nyt uuden rikkomisesta johtuvan menettelyn käynnistämistä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/907 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/907

---

(2004/C 84 E/1002)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0898/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(23. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Omantunnon syistä palestiinalaisalueiden miehittämistä vastustavien tunnettujen israelilaisten painostaminen sulkemalla heidät toistuvasti ja pitkiksi ajoiksi vankilaan

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä, että Israelissa on vanhastaan ollut voimassa sekä miehiä että naisia koskeva asevelvollisuus, johon on käytännössä myönnetty runsaasti vapautuksia ortodoksijuutalaisten, ei-juutalaisten kansalaisten ja oman ilmoituksensa mukaisesti fyysisistä tai psyykkisistä vammoista kärsivien osalta ja josta muilla oli vuoteen 2002 saakka eurooppalaisten valtioiden mallin mukainen oikeus kieltäytyä henkilökohtaisten omantunnonsyiden perusteella? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä, että Israelissa on vanhastaan ollut voimassa sekä miehiä että naisia koskeva asevelvollisuus, johon on käytännössä myönnetty runsaasti vapautuksia ortodoksijuutalaisten, ei-juutalaisten kansalaisten ja oman ilmoituksensa mukaisesti fyysisistä tai psyykkisistä vammoista kärsivien osalta ja josta muilla oli vuoteen 2002 saakka eurooppalaisten valtioiden mallin mukainen oikeus kieltäytyä henkilökohtaisten omantunnonsyiden perusteella?

| 2. | Onko komissio tietoinen siitä, että hallituksen politiikka on koventunut elokuusta 2002 lähtien, mikä on seuraus Israelin pitkään jatkuneesta palestiinalaisalueiden miehityksestä sekä tiesulkujen, asuinkortteleissa toimeenpantujen etsintöjen ja ilmahyökkäysten aiheuttamista lisääntyneistä yhteenotoista siviiliväestön kanssa ja mikä aluksi ilmeni siten, että nuoria miehiä, jotka avoimesti ilmoittivat vastustavansa miehitystä omantunnonsyistä, peloteltiin sulkemalla heidät vankilaan? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tietoinen siitä, että hallituksen politiikka on koventunut elokuusta 2002 lähtien, mikä on seuraus Israelin pitkään jatkuneesta palestiinalaisalueiden miehityksestä sekä tiesulkujen, asuinkortteleissa toimeenpantujen etsintöjen ja ilmahyökkäysten aiheuttamista lisääntyneistä yhteenotoista siviiliväestön kanssa ja mikä aluksi ilmeni siten, että nuoria miehiä, jotka avoimesti ilmoittivat vastustavansa miehitystä omantunnonsyistä, peloteltiin sulkemalla heidät vankilaan?

| 3. | Onko komissio tietoinen siitä, että näyttää yhä selvemmin siltä, että kasvavaan ”refusenikkien” ryhmään kuuluvia miehityksen vuoksi (asevelvollisuudesta) kieltäytyviä henkilöitä, joita ei pidetä periaatteellisina tai maailmaa vieroksuvina pasifisteina vaan poliittisina vastustajina, vaaditaan aina heidän istuttuaan vankeusrangaistuksensa suorittamaan asevelvollisuus, periaatteen ollessa ”ellet palvele [ase-joukoissa] rakkaudesta, teet sen pelosta”, ja että he joutuvat uudestaan vankilaan, jos he edelleen kieltäytyvät suorittamasta asevelvollisuutta? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen siitä, että näyttää yhä selvemmin siltä, että kasvavaan ”refusenikkien” ryhmään kuuluvia miehityksen vuoksi (asevelvollisuudesta) kieltäytyviä henkilöitä, joita ei pidetä periaatteellisina tai maailmaa vieroksuvina pasifisteina vaan poliittisina vastustajina, vaaditaan aina heidän istuttuaan vankeusrangaistuksensa suorittamaan asevelvollisuus, periaatteen ollessa ”ellet palvele [ase-joukoissa] rakkaudesta, teet sen pelosta”, ja että he joutuvat uudestaan vankilaan, jos he edelleen kieltäytyvät suorittamasta asevelvollisuutta?

| 4. | Onko komissio tietoinen siitä, että laittomiksi todettujen käskyjen tai siviilien kuolemaan johtaneiden omien harkitsemattomien aloitteiden täytäntöönpanosta langetetut vankeusrangaistukset ovat usein enintään kuukauden pituisia ja ovat siten hyvin lyhyitä verrattuina kieltäytymistä seuraaviin yhdestä kahteen vuoteen kestäviin tuomioihin? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio tietoinen siitä, että laittomiksi todettujen käskyjen tai siviilien kuolemaan johtaneiden omien harkitsemattomien aloitteiden täytäntöönpanosta langetetut vankeusrangaistukset ovat usein enintään kuukauden pituisia ja ovat siten hyvin lyhyitä verrattuina kieltäytymistä seuraaviin yhdestä kahteen vuoteen kestäviin tuomioihin?

| 5. | Onko komissio valmis etsimään EU:n ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen puitteissa keinoja lieventää tätä israelilaisen yhteiskunnan ja siten myös Israelin ja Palestiinan itsehallintoalueen välisen konfliktin yhä pahenevaa kovenemista sekä saada Israelin hallitus pidättäytymään tuomitsemasta omantunnonsyistä Jordanin länsirannan ja Gazan kaistan miehittämistä vastustavat henkilöt aina vain ankarampiin ja mahdollisesti loputtomiin rangaistuksiin? |
| --- | --- |

5.

Onko komissio valmis etsimään EU:n ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen puitteissa keinoja lieventää tätä israelilaisen yhteiskunnan ja siten myös Israelin ja Palestiinan itsehallintoalueen välisen konfliktin yhä pahenevaa kovenemista sekä saada Israelin hallitus pidättäytymään tuomitsemasta omantunnonsyistä Jordanin länsirannan ja Gazan kaistan miehittämistä vastustavat henkilöt aina vain ankarampiin ja mahdollisesti loputtomiin rangaistuksiin?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Komissio seuraa tarkkaavaisesti israelilaisten aseistakieltäytyjien ja sellaisten reserviläisten kohtaloa, jotka kieltäytyvät palvelemasta miehitetyillä alueilla.

Komission Tel Avivissa sijaitseva lähetystö seuraa tilanteen kehittymistä. Israelilaisten aseistakieltäytyjien ryhmän edustajat vierailivat hiljattain lähetystössä omasta pyynnöstään.

Komissio ei halua perusteetta puuttua Israelin sisäisen lainsäädännön soveltamiseen, mutta sen tarkoituksena on jatkossakin seurata tämän tilanteen kuten muidenkin ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten seuraamista. Tarvittaessa se käy keskusteluja asianomaisten tahojen kanssa. Ihmisoikeuksia koskevat neuvottelut käydään Israelin kanssa yleensä kahdenvälisenä vuoropuheluna assosiaationeuvostossa EU:n puheenjohtajavaltion ja Israelin ulkoministeriön johdolla.

Seuraava assosiaationeuvosto pidetään Israelin kanssa talvella 2004—2005.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/908 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/908

---

(2004/C 84 E/1003)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0903/04

esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan yhteisöjen/Euroopan unionin virallisen lehden (painetun version) ilmaisten toimitusten lopettaminen Eurotietokeskuksille

Eurotietokeskusten oikeudet ja velvollisuudet on vahvistettu kirjallisissa sopimuksissa, jotka silloinen pääosasto X ja yksittäiset Eurotietokeskukset tekivät viimeksi vuonna 1996. Sopimuksen 2 artiklassa määrätään, että komissio toimittaa Eurotietokeskukselle Euroopan unionin elinten julkaisuja säännöllisesti ja maksutta.

Eurotietokeskukset eivät kuitenkaan ole 1. tammikuuta 2004 ja 1. toukokuuta 2003 alkaen saaneet ilmaistilauksena virallisen lehden ja KOM-asiakirjojen paperiversioita. Euroopan unionin virallinen lehti eli ainoa virallinen oikeuslähde on oikeudellisesti sitova vain paperiversiona. Painetun ja sähköisen version välillä on eroavuuksia. Siksi virallinen lehti on erittäin tärkeä Eurotietokeskusten käyttäjille. Olisi toivottavaa, että Saksan 55 Eurotietokeskusta saisivat sen jatkossakin ilmaiseksi.

Komissio on asettanut Eurotietokeskuksille arkistointivelvollisuuden. Kun käyttäjät joutuvat lukemaan sähköisiä EU-asiakirjoja ja tulostamaan niitä, aiheutuu suuria henkilöstö- ja muita menoja. Lisäksi olisi tutkittava, onko kaikissa Eurotietokeskuksissa tähän tarvittavaa tekniikkaa.

Komissio ei ole myöntänyt Eurotietokeskuksille minkäänlaista rahallista tukea. Olisiko kansalaisten etujen nimissä ja avoimuuden tukemiseksi mahdollista saada tärkeät julkaisut edelleenkin maksutta?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(20. huhtikuuta 2004)

Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen julkaisujen asianmukaisesta toimittamisesta Euro-tietokeskuksille ja kiittää esitetystä kysymyksestä, jonka avulla komissio voi selventää useampaa seikkaa.

Päätöksen Euroopan unionin virallisen lehden (EUVL) L- ja C-sarjojen paperiversioiden ilmaisten toimitusten lopettamisesta teki Julkaisutoimisto, jonka hallintokomitea koostuu kaikkien Euroopan yhteisön toimielinten pääsihteereistä. Koska EUVL:n toimittamisesta paperiversiona aiheutuu paljon kustannuksia, Julkaisutoimiston hallintokomiteassa edustettuina olevat toimielimet ovat ottaneet käyttöön strategian EUVL:n jakelun edistämiseksi CD-ROMina.

Julkaisutoimisto päätti vuodesta 2000 alkaen toimittaa Eurotietokeskuksille ja muille tiedotustoimipisteille EUVL:n CD-ROMina veloituksetta. Eurotietokeskuksille ja muille tiedotustoimipisteille annettiin mahdollisuus tilata EUVL:n paperiversio edulliseen hintaan siirtymäkauden aikana.

Vuonna 2004 kaikki Eurotietokeskukset saavat EUVL:n L- ja C-sarjat CD-ROMeina veloituksetta. Tämä jakelu noudattaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman sopimuksen 2 artiklassa määrättyä velvoitetta siitä, että komissio toimittaa Euroopan unionin toimielinten julkaisut Eurotietokeskuksille säännöllisesti ja veloituksetta. EUVL:n CD-ROM-versio on hyvälaatuinen ja helposti arkistoitavissa.

Eurotietokeskukset ja muut tiedotustoimipisteet pääsevät tutustumaan EUVL:n L- ja C-sarjoihin myös Internetin EUR-Lex-portaalista samana päivänä, jona ne julkaistaan. Tutustuminen asiakirjoihin EUR-Lex-sivustossa on hyvin yleistä sekä suuren yleisön parissa että korkeakouluissa ja työelämässä.

Eurotietokeskuksilla on edelleen vapaa pääsy CELEXiin, yhteisön oikeuden tietokantaan, jota suuri yleisö voi käyttää veloituksetta 1. heinäkuuta 2004 alkaen.

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottama kysymys sähköisessä muodossa olevan tiedon pätevyydestä oikeudellisesta sitovuudesta tulee kyseeseen ainoastaan, jos asia saatetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi. Kyseiset tapaukset eivät kuulu Eurotietokeskusten toimivaltaan.

Eurotietokeskusten tarvitseman teknologian osalta todettakoon, että EUVL:n L- ja C-sarjojen lukeminen CD-ROMeilta edellyttää CD-ROM-levyasemaa, ja päivittäinen EUR-Lex-sivuston tutkiminen edellyttää Internetyhteyttä. Komissio olettaa Eurotietokeskuksilla olevan tähän tarvittavat tekniset välineet.

Koska komissio ei enää tuota paperiversioina tiettyjä asiakirjaluokkia, kuten KOM- ja SEC-asiakirjoja, se pyrkii yhteistyössä Julkaisutoimiston kanssa kyseisten asiakirjojen sähköisen jakelun parantamiseen. Komissio on säännöllisessä yhteydessä Eurotietokeskuksiin ja tiedotustoimipisteisiin niiden tarpeiden osalta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/909 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/909

---

(2004/C 84 E/1004)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0906/04

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Brittiläisten opettajien palkkakynnys Eurooppa-kouluissa

Viittaan kysymyksiini E-2583/03 (1) ja E-3295/03 (2) sekä komission vastauksiin ja kysyn, minkälaisia oikeudellisia lausuntoja komissio on saanut siitä, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan sopimukset yhteensopivia Eurooppa-koulujen perussäännöstä tehdyn sopimuksen 12 artiklan 4 kohdan a alakohdan säännösten kanssa?

Oikeustapauksessa C-6/89 (komissio vastaan Belgia, Kok. 1990, s. I-1595), komissio nosti kanteen Belgian hallitusta vastaan Eurooppa-koulujen perussäännön 12 artiklan rikkomisesta. Aikooko komissio harkita vastaavia toimia Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta vastaan, koska se ei ole myöntänyt oikeutta palkkakynnykseen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio tarkastelee huolellisesti kysymystä, joka koskee Yhdistyneen kuningaskunnan palkkakynnyksen arviointijärjestelmän soveltamista niihin Yhdistyneen kuningaskunnan valtion palveluksessa oleviin britti-opettajiin, joilla on Yhdistyneen kuningaskunnan sopimus mutta jotka on lähetetty Eurooppa-kouluihin. Erityisesti oikeudellisten kysymysten tarkastelu on parhaillaan kesken.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 180.

(2)  EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 252.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/910 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/910

---

(2004/C 84 E/1005)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0907/04

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Optometristin ammatin suojelu

Useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on korkeakoulutasoisen alan koulutuksen saaneen optometristin ammattinimike.

Optometrialla on oma ammatillinen paikkansa eikä se sekoitu silmälääkärin toimenkuvan kanssa, sillä näkökyvyn mittaaminen on funktionaalinen tutkimus eikä lääketieteellinen toimenpide.

Optometristi on optikolle luonnollinen kehitys ammatillisesti korkeammalle tasolle, ja optometristit varmistavat ihmisten näkötoimintojen suojelun ennaltaehkäisyn, näköaistin uudelleen harjaannuttamisen, näkökyvyn korjaamisen ja vahvistamisen avulla.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt kannustaakseen Italian hallitusta antamaan Italian optometristeille mahdollisuus saada eurooppalaisia kollegoitaan vastaava työtehtävien tarkka määrittely ja toimenkuva?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, mihin toimiin komissio on ryhtynyt kannustaakseen Italian hallitusta antamaan Italian optometristeille mahdollisuus saada sellainen työtehtävien tarkka määrittely ja toimenkuva, joka vastaa muiden jäsenvaltioiden käytäntöä.

EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että pätevyys- ja koulutusvaatimukset ovat ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Joihinkin tärkeimpiin terveysalan ammatteihin liittyviä tiettyjä yhteensovitettuja vähimmäisvaatimuksia on hyväksytty yhteisön tasolla, esimerkiksi direktiivin 93/16/ETY (1) soveltamisalaan kuuluvien lääkäreiden (silmälääkäreiden) tapauksessa. Useimpiin ammatteihin, muun muassa optometristin ammattiin, ei kuitenkaan sovelleta mitään tällaisia vaatimuksia.

Optometristeihin sovelletaan ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevaa yleistä järjestelmää käsittelevää direktiiviä 89/48/ETY (2) sekä toista yleistä järjestelmää koskevaa direktiiviä 92/5l/ETY (3), mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että ammatti on säännelty vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Näissä direktiiveissä ei säännellä kyseisen ammatin harjoittamista kansallisella tasolla.

Optometristin ammattia ei myöskään säännellä kaikissa jäsenvaltioissa, ja on mahdollista, että muiden ammattien edustajat voivat harjoittaa optometristin ammattia. Yhteisöjen tuomioistuin on tässä yhteydessä vahvistanut 3. lokakuuta 1990 antamassaan tuomiossa (asia C-61/89, Bouchoucha), että EY:n perustamissopimuksen 43 artikla ei estä jäsenvaltiota rajaamasta lääketieteeseen liittyvän ammatin harjoittamisluvan myöntämistä vain henkilöihin, joilla on lääketieteen tohtorin pätevyys.

Koska pääasialliset intressit ja vastuut kuuluvat tällä alalla jäsenvaltioille, jotka päättävät toteutettavista toimista oman kansanterveyspolitiikkansa ja muiden asiaankuuluvien politiikkojen mukaisesti, komissio ei voi puuttua puhtaasti jäsenvaltioiden sisäiseen asiaan.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 93/16/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta, EYVL L 165, 7.7.1993.

(2)  Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989.

(3)  Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 209, 24.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/911 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/911

---

(2004/C 84 E/1006)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0909/04

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe:   To Serve and Protect -yritys ja Alankomaiden rautatieyhtiö

Alankomaalaisessa sanomalehdessä Het Paroolissa uutisoitiin 11. maaliskuuta 2004, että 1. huhtikuuta 2004 lähtien yritys ”To Serve and Protect” menettää sopimuksensa kilpailevalle yritykselle. Kekseliäitä menetelmiä käyttäen To Serve and Protect on saavuttanut erinomaisia tuloksia Amsterdamin rautatieasemien turvallisuuden parantamisessa, mistä kaikki osapuolet ovat tyytyväisiä.

Alankomaiden rautatieyhtiö NS, joka on tähän asti antanut sopimuksen kyseiselle yritykselle sanoo, että To Serve and Protect jää ilman sopimusta, koska se ei noudata eurooppalaisia palvelukseenottamisen kriteereitä. Erityisesti yrityksen pieni koko on NS:n mielestä ongelma. NS:n tiedottaja sanoo, että yrityksen liikevaihdon pitää olla vähintään 4,5 miljoonaa euroa vuodessa ja työllistää vähintään 400 henkilöä.

| 1. | Jos yritys tekee hyvää työtä ja on kilpailukykyinen, mutta liian pieni, ei kai tätä pientä kokoa voi käyttää perusteena sen jättämiselle pois tarjouskilpailusta? Mitä mieltä komissio tästä on? |
| --- | --- |

1.

Jos yritys tekee hyvää työtä ja on kilpailukykyinen, mutta liian pieni, ei kai tätä pientä kokoa voi käyttää perusteena sen jättämiselle pois tarjouskilpailusta? Mitä mieltä komissio tästä on?

| 2. | Mikä on asioiden todellinen tila? |
| --- | --- |

2.

Mikä on asioiden todellinen tila?

| 3. | Katsooko komissio, että tällaiset uutiset antavat sanomalehtien lukijoille negatiivisen kuvan yhteisöstä ja saa heidät vihastumaan Euroopan unionille? |
| --- | --- |

3.

Katsooko komissio, että tällaiset uutiset antavat sanomalehtien lukijoille negatiivisen kuvan yhteisöstä ja saa heidät vihastumaan Euroopan unionille?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Julkisia hankintoja koskeviin EU:n sääntöihin ei sisälly velvoitetta hylätä yrityksiä tarjouskilpailuista niiden koon vuoksi. Säännöissä annetaan kuitenkin hankintaviranomaisille mahdollisuus vaatia, että hankinta-menettelyihin osallistuvilla tahoilla olisi kyseisen sopimuksen toteuttamiseen tarvittavat tekniset, taloudelliset ja rahoitukselliset valmiudet. Voidaan esimerkiksi edellyttää vähimmäisliikevaihtoa ja/tai tiettyä työntekijöiden vähimmäismäärää. Jotta pienille yrityksille ei aiheutuisi kielteisiä seurauksia, yhteisön säännöissä todetaan, että tarjouksia voivat tehdä myös yritysten muodostamat ryhmät. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa kyse oli siitä, että Alankomaiden rautatieyhtiö katsoi, että kyseisen sopimuksen toteuttamisen edellytyksenä on 4,5 miljoonan euron vuosittainen liikevaihto ja vähintään 400 työntekijän suuruinen henkilöstö.

Komissio on tietoinen siitä, että riittämättömästi perusteltuja tietoja saattaa olla vaikea ymmärtää ja arvioida asianmukaisesti. Komissio pahoittelee tämän vuoksi, että tällaisilla tiedoilla on saatettu antaa julkisuudessa väärä kuva asiasta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/911 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/911

---

(2004/C 84 E/1007)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0910/04

esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Oliivien tukeminen ja oliivialan markkinajärjestely

Oliivialan markkinajärjestelyssä säädetään, että oliivialaa saa periaatteessa tukea. Voiko komissio ilmoittaa tukimuodon, eli annetaanko tukea puu-, hehtaari- vai litrakohtaisesti?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Oliiviöljyn markkinajärjestelyyn kuuluu oliiviöljyn tuotantotuki. Tukea myönnetään oliivinviljelijöille tosiasiallisesti tuotetun määrän perusteella. Tuotantotuen määräksi on vahvistettu markkinointivuosiksi 1998/1999—2003/2004 132,25 euroa 100 kilogrammalta, ja tukea voidaan myöntää markkinointivuotta kohden enintään 1777261 tonnille öljyä. Tämä taattu enimmäismäärä jaetaan tuottajajäsenvaltioiden kesken (Kreikka, Espanja, Ranska, Italia ja Portugali). Jos jäsenvaltion taattu enimmäismäärä ylittyy, tukea vähennetään ylityksen mukaisesti.

Kukin jäsenvaltio voi myöntää osan taatusta määrästään ja tuotantotuestaan syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannolle.

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotantotuen haku-, maksu- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat säännökset vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 2366/1998 (1). Syötäväksi tarkoitettujen oliivien tukea koskevat kansalliset säännökset vahvistetaan päätöksissä 2001/670/EY (2) (Portugali), 2001/658/EY (3) (Italia), 2001/650/EY (4) (Espanja) ja 2001/649/EY (5) (Kreikka).

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 2366/98, annettu 30 päivänä lokakuuta 1998, oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinointivuosiksi 1998/1999—2000/2001, EYVL L 293, 31.10.1998.

(2)  2001/670/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä elokuuta 2001, syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannolle Portugalissa myönnettävästä tuesta, EYVL L 235, 4.9.2001.

(3)  2001/658/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä elokuuta 2001, syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannolle Italiassa myönnettävästä tuesta, EYVL L 231, 29.8.2001.

(4)  2001/650/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä elokuuta 2001, syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannolle Espanjassa myönnettävästä tuesta, EYVL L 229, 25.8.2001.

(5)  2001/649/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä elokuuta 2001, syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotannolle Kreikassa myönnettävästä tuesta, EYVL L 229, 25.8.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/912 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/912

---

(2004/C 84 E/1008)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0912/04

esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Direktiivi 2001/83/EY ja vaatimukset pistekirjoituksen käytöstä

Onko komissio arvioinut, minkälaisia seurauksia ja kustannuksia on vaatimuksella, jonka mukaan kaikissa lääkepakkauksissa on oltava pistekirjoituksella merkittyjä tietoja, kuten direktiivissä 2001/83/EY (1) säädetään?

Onko komissio harkinnut muita vaihtoehtoja, kuten

| — | mahdollisuutta ottaa myyntipisteissä käyttöön selkeät pistekirjoitustarrat |
| --- | --- |

—

mahdollisuutta ottaa myyntipisteissä käyttöön selkeät pistekirjoitustarrat

| — | mahdollisuutta pitää myyntipisteissä saatavilla pistekirjoituksella painettuja esitteitä, jotka voidaan säilyttää kotona kyseessä olevan tuotteen mukana |
| --- | --- |

—

mahdollisuutta pitää myyntipisteissä saatavilla pistekirjoituksella painettuja esitteitä, jotka voidaan säilyttää kotona kyseessä olevan tuotteen mukana

| — | mahdollisuutta saada pyynnöstä uudelleenkäytettävä pakkaus, jonka merkinnät on tehty pistekirjoituksella ja jossa tuotetta voidaan säilyttää? |
| --- | --- |

—

mahdollisuutta saada pyynnöstä uudelleenkäytettävä pakkaus, jonka merkinnät on tehty pistekirjoituksella ja jossa tuotetta voidaan säilyttää?

Aikooko komissio harkita asiaan liittyvien sidosryhmien kutsumista koolle sen varmistamiseksi, että tätä vaatimusta voidaan noudattaa mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Vaatimus antaa lääkepakkauksissa pistekirjoituksella merkittyjä tietoja sisältyy ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY tarkistukseen, josta parlamentti ja neuvosto ovat sopineet (joulukuu 2003-maaliskuu 2004).

Keskusteltaessa edellä mainitun direktiivin tarkistamisesta parlamentin jäsenet huomauttivat, että olennaiset tiedot olisi merkittävä lääkepakkauksiin myös pistekirjoituksella. Neuvosto hyväksyi tämän vuoksi perustelut, että heikkonäköisten ja sokeiden potilaiden olisi voitava tunnistaa lääkevalmisteet.

Uudessa säännöksessä (direktiivin 2001/83/EY uusi 56 artiklan a alakohta) ei täsmennetä, miten tiedot olisi esitettävä — onko ne esitettävä pakkauksessa itsessään vai esimerkiksi pistekirjoituksella kirjoitetulla itseliimautuvalla tarralla. On mahdollista hyväksyä eri vaihtoehtoja.

Lisäksi voidaan miettiä eri vaihtoehtoja erityisesti siltä osin, voisiko pistekirjoituksella kirjoitettuja lehtisiä olla saatavilla myyntipisteessä tai pyynnöstä jakelijalta.

Komissio keskustelee lääkevalmistekomiteassa jäsenvaltioiden kanssa, miten vaatimus voitaisiin parhaiten panna täytäntöön, ja kuulee asiasta sidosryhmiä.

---

(1)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/913 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/913

---

(2004/C 84 E/1009)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0915/04

esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Direktiivi 2001/83/EY ja ”rajatuotteet”

Voiko komissio tehdä selkoa siitä, mihin toimiin se on ryhtynyt ratkaistakseen direktiivissä 2001/83/EY (1) tarkoitettuihin elintarvikkeiden, kosmetiikan tuotteiden ja lääketieteellisten laitteiden kaltaisiin ”rajatuot-teisiin” liittyvät ongelmat?

Milloin komissio aikoo järjestää toisen käsittelyn yhteydessä käydyssä keskustelussa ilmoittamansa asianosaisten etujärjestöjen tapaamisen ja aikooko se julkistaa tapahtumaan kutsuttujen nimiluettelon etukäteen?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, mihin toimiin komissio on ryhtynyt vastatakseen ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6. marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY uuden 2 artiklan 2 kohdan (”rajatuotteet”) myötä ilmenevään kehitykseen ja milloin komissio aikoo järjestää sen sidosryhmien kokouksen, josta ilmoitettiin parlamentissa käydyn toisen käsittelyn aikana.

Komissio katsoo, että tällä säännöksellä selkeytetään juridiselta kannalta tiettyjen sellaisten rajatuotteiden tilannetta, joihin sovellettavasta lainsäädännöstä vallitsee tällä hetkellä epäselvyys. Parlamentti ja neuvosto ovat komission kanssa samaa mieltä.

Komissio on jo alkanut valmistelut kokouksen järjestämiseksi kaikkien asiaan liittyvien tahojen kanssa tavoitteena keskustella tämän uuden säännöksen käytännön täytäntöönpanosta.

Kokous pidetään oletettavasti kesäkuussa 2004, ja siihen kutsutaan sidosryhmät (toimialan eri järjestöt) sekä kaikkien jäsenvaltioiden edustajat.

---

(1)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/914 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/914

---

(2004/C 84 E/1010)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0923/04

esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmä

Voiko komissio kertoa, miksi kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmä on suunniteltu sellaiseksi, että hiiltä sisältävien primääripolttoaineiden korvaamisesta muilla kuin biomassasta valmistetuilla vaihtoehtoisilla polttoaineilla ei saa minkäänlaista hyvitystä, vaan kyseisiä polttoaineita käsitellään järjestelmässä ikään kuin ne olisivat hiiltä sisältäviä primääripolttoaineita? Tämä rajoittaa vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttömahdollisuuksia ja heikentää niiden mahdollisuuksia nousta päästöhierarkiassa, mikä helpottaisi energian talteenottoa vaihtoehtoisista polttoaineista.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Ilmakehä ei tee eroa siinä, kuinka hiilipäästöt syntyvät. Kun kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) soveltamisalaan kuuluvat laitokset polttavat eri jätetyyppejä, poltosta aiheutuvia päästöjä käsitellään samalla tavalla kuin fossiilisen polttoaineen aiheuttamia päästöjä.

Toiminnanharjoittajia kannustetaan vaihtamaan vähän hiiltä sisältäviin polttoaineisiin, mikä on luontaista mille tahansa hiilidioksidipäästöjen (C02) päästökauppajärjestelmälle. Näin ollen niin kauan kuin jätepolttoaine sisältää vähemmän hiiltä kuin hiiltä sisältävä primääripolttoaine, kannustetaan polttoaineen vaihtoon, ja jätepolttoaineet nousevat jätehierarkiassa.

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/914 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/914

---

(2004/C 84 E/1011)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/04

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Verenvuototautipotilaiden lääkehoito

Verenvuototauti on periytyvä synnynnäinen sairaus, johon liittyy runsasta verenvuotoa ja johon ei ole olemassa parannuskeinoa geeni- ja biotekniikan alan huomattavista edistysaskelista huolimatta. Veren-vuototautipotilaiden oireiden helpottamiseen käytettävät erikoislääkkeet ovat erittäin kalliita, ja potilaat eivät voi käyttää niitä samoin edellytyksin kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.

Verenvuototauti aiheuttaa voimakkaita fyysisiä kipuja jo yksivuotiaille potilaille, ja se johtaa parantumattomaan liikuntakyvyttömyyteen, jos sitä ei hoideta asianmukaisilla lääkkeillä varhaislapsuudesta alkaen.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä laajentumisen jälkeen tapahtuu? Onko Euroopan unioniin liittyvissä maissa riittävästi lääkkeitä väestön tarpeisiin nähden, vai ilmeneekö kyseisten lääkkeiden käytössä merkittäviä eroja?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Geenitekniikan ja biotekniikan alalla saavutetut tulokset auttavat useiden tautien hoitotapojen parantamisessa, ja uusin kehitys on rohkaisevaa. Tämä pätee myös verenvuototaudin hoitoon tarkoitettuihin lääkkeisiin.

Periaatteessa komissio ei näe mitään erityistä syytä huoleen tämän taudin hoitoon tarkoitettujen lääkkeiden saatavuuden suhteen laajentumisen jälkeen. Päinvastoin, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2309/93 (1) käyttöön otetun keskitetyn eurooppalaisen lääkkeiden luvanantomenettelyn mukaisesti sallitut lääkkeet on saatettava uusien jäsenvaltioiden markkinoille vastaavalla tavalla kuin muualla EU:ssa. Verenvuototaudin hoidon järjestäminen on jäsenvaltioiden vastuulla, joten hoitotavat saattavat vaihdella.

---

(1)  EYVL L 214, 24.8.1993.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/915 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/915

---

(2004/C 84 E/1012)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0926/04

esittäjä(t): Claude Turmes (Verts/ALE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Terveys ja turvallisuus Euroopan unionin toimielimissä

Kirjalliseen kysymykseen E-2641/99 (1) antamassaan vastauksessa komission jäsen Kinnock sanoi, että ”terveyttä ja turvallisuutta koskevaa kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta Euroopan unionin toimielimiin”, mutta että ”toimielimet noudattavat yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla”.

Voisiko komissio kertoa, onko komissio tehnyt virallisen päätöksen soveltaa yhteisön terveyttä ja turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä henkilöstöönsä ja rakennuksiinsa?

Onko komissio tehnyt neuvoston direktiivin 89/391/ETY (2) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisen arvioinnin turvallisuus- ja terveysvaaroista työssä? Mitkä olivat tuon riskinarvioinnin tärkeimmät tulokset?

Onko komissio kehittänyt neuvoston direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 2 kohdan g alakohdassa edellytetyn yhtenäisen ja kattavan ehkäisypolitiikan? Mikä on kyseisen politiikan pääsuuntaus?

Pitääkö komissio neuvoston direktiivin 89/391/ETY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa edellytettyä luetteloa työtapaturmista, joiden seurauksena työntekijä on ollut työhön kykenemätön pitempään kuin kolmen työpäivän ajan?

Mitä tilastotietoja työtapaturmista on viimeisten kolmen vuoden ajalta? Voisiko komissio myös antaa erilliset tilastot Luxemburgin ja Brysselin osalta?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio totesi vastauksessaan Lynnen kirjalliseen kysymykseen E-2641/99, Euroopan unionin toimielimet työnantajina noudattavat direktiivin 89/391/ETY (3) ja monen sittemmin annetun direktiivin turvallisuus- ja terveysvaatimuksia.

Komission toteuttaman hallinnonuudistuksen takia 1. toukokuuta 2004 voimaan tulleiden uusien henkilöstösääntöjen 1 e artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Työtehtävissä toimiville virkamiehille on järjestettävä sellaiset asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit täyttävät työolot, jotka ovat vähintään samantasoiset kuin perustamissopimuksen mukaisesti näillä aloilla hyväksyttyihin toimenpiteisiin sovellettavat vähimmäisvaatimukset.”

Tämän nimenomaisen velvoitteen mukaisesti ja sen takia komissio laatii parhaillaan uusia sisäisiä terveys-ja turvallisuusjärjestelyjä, jotta voidaan varmistaa suojelu työssä aiheutuvilta vaaroilta perusluonteisena osana kokonaispolitiikkaa, jossa painotetaan selvästi riskien ehkäisyä.

Seuraavaksi laaditaan toimintasuunnitelma, jossa kehitetään tätä työpaikan arviointiin ja riskinarviointiin perustuvaa politiikkaa. Kokeiluhanke toteutettiin vuonna 2002, ja tulosten analyysin perusteella on keskityttävä ergonomiakysymyksiin.

Komissio pitää luetteloa työtapaturmista, joiden takia työntekijä on työkyvytön yli tai alle kolme työpäivää. Vuosina 2001—2003 komissiossa kirjattiin työtapaturmia Brysselissä 93, 142 ja 144 sekä Luxemburgissa 22, 29 ja 34.

---

(1)  EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 32.

(2)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(3)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/916 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/916

---

(2004/C 84 E/1013)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0927/04

esittäjä(t): Claude Turmes (Verts/ALE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Virallisten julkaisujen toimiston niin kutsuttu prototyyppikäytäntö

Eurostat-tapauksen yhteydessä komissio toisti useaan otteeseen, että kyseenalaiseksi asetetut teot perustuivat aikaisempiin valtuutuksiin. Lisäksi käytössä on erityinen käytäntö, joka parhaassa tapauksessa johtaa kilpailun keinotekoiseen rajoittamiseen, ja pahimmassa tapauksessa siihen, että Luxemburgissa sijaitseva virallisten julkaisujen toimisto tekee sopimukset, vaikka sen maine kärsi Eurostat-tapauksen yhteydessä. Tämän niin kutsutun prototyyppikäytännön mukaan tärkeiden ja runsaasti tietotekniikkaa sisältävien hankkeiden yhteydessä valitaan prototyypin laativa yritys, joka valitsee käytettävän tekniikan, ja täten rajoitetaan niiden yritysten määrää, jotka voivat osallistua.

Tämä herättää lukuisia kysymyksiä:

| 1. | Onko tämä käytäntö varainhoitoasetuksen ja julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukainen? |
| --- | --- |

1.

Onko tämä käytäntö varainhoitoasetuksen ja julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukainen?

| 2. | Kuka valitsee prototyypin kehittävän yrityksen ja millaisella menettelyllä? |
| --- | --- |

2.

Kuka valitsee prototyypin kehittävän yrityksen ja millaisella menettelyllä?

| 3. | Voiko komissio ilmoittaa, monestako hankkeesta on tehty sopimus tällä menettelyllä vuodesta 1999 lähtien ja näiden sopimusten laajuuden? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio ilmoittaa, monestako hankkeesta on tehty sopimus tällä menettelyllä vuodesta 1999 lähtien ja näiden sopimusten laajuuden?

| 4. | Voiko komissio ilmoittaa, mistä yrityksistä ja tekniikoista näissä sopimuksissa on kysymys? |
| --- | --- |

4.

Voiko komissio ilmoittaa, mistä yrityksistä ja tekniikoista näissä sopimuksissa on kysymys?

| 5. | Voiko komissio ilmoittaa, onko näiden yritysten joukossa sellaisia, joilla on jo entuudestaan pitkän aikavälin sopimuksia virallisten julkaisujen toimiston kanssa? |
| --- | --- |

5.

Voiko komissio ilmoittaa, onko näiden yritysten joukossa sellaisia, joilla on jo entuudestaan pitkän aikavälin sopimuksia virallisten julkaisujen toimiston kanssa?

| 6. | Aikooko komissio antaa OLAFin tehtäväksi tutkia tätä käytäntöä? |
| --- | --- |

6.

Aikooko komissio antaa OLAFin tehtäväksi tutkia tätä käytäntöä?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio vastaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin seuraavasti:

| 1.ja | 2. Prototyyppien kehittäminen on lähestymistapa, jota ryhdyttiin soveltamaan rakennettaessa eräitä tietotekniikkasovelluksia seuraavien seikkojen analysoimiseksi:






  — | suunniteltujen organisaatioratkaisujen toteuttamismahdollisuudet |
| --- | --- | --- |

1.ja

2. Prototyyppien kehittäminen on lähestymistapa, jota ryhdyttiin soveltamaan rakennettaessa eräitä tietotekniikkasovelluksia seuraavien seikkojen analysoimiseksi:

—

suunniteltujen organisaatioratkaisujen toteuttamismahdollisuudet

| — | teknisen ratkaisun soveltuvuus, etenkin kun on kyse uudesta tekniikasta, joka ei ole vielä käytössä toimielimissä |
| --- | --- |

—

teknisen ratkaisun soveltuvuus, etenkin kun on kyse uudesta tekniikasta, joka ei ole vielä käytössä toimielimissä

| — | käyttäjien suositteleman tietotekniikkasovelluksen hyväksyttävyysaste. |
| --- | --- |

—

käyttäjien suositteleman tietotekniikkasovelluksen hyväksyttävyysaste.

Julkaisutoimiston sopimuksentekomenettelyissä noudatetaan varainhoitoasetuksen ja kaikkien voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien säädösten säännöksiä.

| 3.ja4. | Julkaisutoimiston tietotekniikkakehityksen yhteydessä on vuodesta 1999 lähtien toteutettu viisi prototyyppiä:






  A. | SEI-JOS
  Tavoite: Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosan tietokoneistetun toimitusjärjestelmän kehittäminen.
  Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: European Dynamics.
  Sopimusperusta: erillissopimus (1515), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena.
  Sopimuksen kesto: 1.3.1998-28.2.2005.
  Sopimuksen arvo: 987 000 euroa. Prototyypin kustannus: 39 150 euroa.
  Käytetty tietotekniikka: Oracle-teknologia ja erityisesti tietokantajärjestelmä ja työnkulkuväline.
  Toteutus: Tarjouskilpailun seurauksena allekirjoitetun erillissopimuksen tarkoituksena oli prototyypin kehittäminen. Sopimusehtojen mukaan prototyypin hylkääminen olisi johtanut sopimuksen päättymiseen. Prototyyppi arvioitiin kelvolliseksi, järjestelmän kehittäminen toteutettiin ja se otettiin käyttöön. |
| --- | --- | --- |

3.ja4.

Julkaisutoimiston tietotekniikkakehityksen yhteydessä on vuodesta 1999 lähtien toteutettu viisi prototyyppiä:

A.

SEI-JOS

Tavoite: Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosan tietokoneistetun toimitusjärjestelmän kehittäminen.

Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: European Dynamics.

Sopimusperusta: erillissopimus (1515), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena.

Sopimuksen kesto: 1.3.1998-28.2.2005.

Sopimuksen arvo: 987 000 euroa. Prototyypin kustannus: 39 150 euroa.

Käytetty tietotekniikka: Oracle-teknologia ja erityisesti tietokantajärjestelmä ja työnkulkuväline.

Toteutus: Tarjouskilpailun seurauksena allekirjoitetun erillissopimuksen tarkoituksena oli prototyypin kehittäminen. Sopimusehtojen mukaan prototyypin hylkääminen olisi johtanut sopimuksen päättymiseen. Prototyyppi arvioitiin kelvolliseksi, järjestelmän kehittäminen toteutettiin ja se otettiin käyttöön.

| B. | SEI-Suiprod
  Tavoite: Tuotannon seurantavälineen kehittäminen Euroopan unionin virallista lehteä, muita julkaisuja tai multimediatuotantoa koskevaa toimintaa varten.
  Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: Trasys.
  Sopimusperusta: Tietoteknisiä palveluja koskeva puitesopimus (5011, erä E6), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena.
  Sopimuksen kesto: 15.8.1997-14.8.2002.
  Sopimuksen arvo: 3 632 025 euroa. Prototyypin kustannus: 38 250 euroa.
  Käytetty tietotekniikka: Expeditor, Lotus Notes ja TeamWare.
  Toteutus: Markkinoilla olevia sovellusohjelmia arvioimalla päädyttiin kohdassa 2.6 mainittuihin välineisiin. Prototyypit kehitettiin näiden välineiden avulla. Toteutettujen prototyyppien pohjalta julkaisutoimisto valitsi Expeditor-tuotteen sovelluksen kehittämistä varten. |
| --- | --- |

B.

SEI-Suiprod

Tavoite: Tuotannon seurantavälineen kehittäminen Euroopan unionin virallista lehteä, muita julkaisuja tai multimediatuotantoa koskevaa toimintaa varten.

Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: Trasys.

Sopimusperusta: Tietoteknisiä palveluja koskeva puitesopimus (5011, erä E6), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena.

Sopimuksen kesto: 15.8.1997-14.8.2002.

Sopimuksen arvo: 3 632 025 euroa. Prototyypin kustannus: 38 250 euroa.

Käytetty tietotekniikka: Expeditor, Lotus Notes ja TeamWare.

Toteutus: Markkinoilla olevia sovellusohjelmia arvioimalla päädyttiin kohdassa 2.6 mainittuihin välineisiin. Prototyypit kehitettiin näiden välineiden avulla. Toteutettujen prototyyppien pohjalta julkaisutoimisto valitsi Expeditor-tuotteen sovelluksen kehittämistä varten.

| C. | PLAN-JO
  Tavoite: Euroopan unionin virallisen lehden tuotannon seurantajärjestelmä.
  Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: TRW ISCS.
  Sopimusperusta: Erillissopimus (2068), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena Livelinkin pääkehittämiseksi ja arvioimiseksi suorana yhteisjärjestelynä.
  Sopimuksen kesto: 31.7.2002-30.7.2007.
  Arviointikustannus: 13 530 euroa.
  Käytetty tietotekniikka: Livelink.
  Toteutus: Julkaisutoimisto toteututti Livelink-ohjelman arvioinnin. Sen seurauksena Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin tarjouskilpailu, jonka kohteena oli PLAN-JO-hanke. |
| --- | --- |

C.

PLAN-JO

Tavoite: Euroopan unionin virallisen lehden tuotannon seurantajärjestelmä.

Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: TRW ISCS.

Sopimusperusta: Erillissopimus (2068), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena Livelinkin pääkehittämiseksi ja arvioimiseksi suorana yhteisjärjestelynä.

Sopimuksen kesto: 31.7.2002-30.7.2007.

Arviointikustannus: 13 530 euroa.

Käytetty tietotekniikka: Livelink.

Toteutus: Julkaisutoimisto toteututti Livelink-ohjelman arvioinnin. Sen seurauksena Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin tarjouskilpailu, jonka kohteena oli PLAN-JO-hanke.

| D. | EU-Bookshop
  Tavoite: EU-Bookshopin asiakirjojen hallintajärjestelmä ja sähköinen levitys.
  Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: Intrasoft (pääkehittäminen) ja EverTeam (prototyyppi ja tekninen tuki).
  Sopimusperusta: Erillissopimus (6106), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena hankkeen pääkehittämiseksi ja suoraksi yhteisjärjestelyksi EverTeamin toteuttaman prototyypin osalta.
  Sopimuksen kesto: 12.5.2003—11.5.2007. Suoran yhteisjärjestelysopimuksen kesto: 17.6.2002-17.8.2002.
  Prototyypin kustannus: 32 180 euroa.
  Käytetty tietotekniikka: EverSuite.
  Toteutus: Julkaisutoimisto toteututti prototyypin EverSuiten sovellusohjelman pohjalta. Tämän seurauksena Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin tarjouskilpailu, jonka kohteena oli EU-Bookshop-hanke. |
| --- | --- |

D.

EU-Bookshop

Tavoite: EU-Bookshopin asiakirjojen hallintajärjestelmä ja sähköinen levitys.

Kehittämistyöstä vastaava yhteisö: Intrasoft (pääkehittäminen) ja EverTeam (prototyyppi ja tekninen tuki).

Sopimusperusta: Erillissopimus (6106), tehtiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun tarjouskilpailun seurauksena hankkeen pääkehittämiseksi ja suoraksi yhteisjärjestelyksi EverTeamin toteuttaman prototyypin osalta.

Sopimuksen kesto: 12.5.2003—11.5.2007. Suoran yhteisjärjestelysopimuksen kesto: 17.6.2002-17.8.2002.

Prototyypin kustannus: 32 180 euroa.

Käytetty tietotekniikka: EverSuite.

Toteutus: Julkaisutoimisto toteututti prototyypin EverSuiten sovellusohjelman pohjalta. Tämän seurauksena Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin tarjouskilpailu, jonka kohteena oli EU-Bookshop-hanke.

| E. | EUR-Lex/Celex
  Tavoite: EUR-Lexin ja Celexin tietokantojen yhdistäminen.
  Kehittämistyöstä vastaavat yhteisöt: Trasys/Sword ja EverTeam alihankkijana.
  Sopimusperusta: Sopimukset (6203 ja 6204) tehtiin tietotekniikan pääosaston puitesopimuksen pohjalta (DI/02432).
  Sopimusten kesto: sopimus 6203: 26.5.2003—31.12.2003; sopimus 6204: 2.3.2004-31.12.2004.
  Kustannus: sopimus 6203: 387 793 euroa; sopimus 6204: 385 410 euroa.
  Käytetty tietotekniikka: EverSuite.
  Toteutus: Hankkeen toteutusvaiheita on kolme, ja tällä hetkellä ollaan toisessa vaiheessa. Ensimmäisen vaiheen tarkoituksena oli saada tietoa uuden sovelluksen käyttöominaisuuksista. |
| --- | --- |

E.

EUR-Lex/Celex

Tavoite: EUR-Lexin ja Celexin tietokantojen yhdistäminen.

Kehittämistyöstä vastaavat yhteisöt: Trasys/Sword ja EverTeam alihankkijana.

Sopimusperusta: Sopimukset (6203 ja 6204) tehtiin tietotekniikan pääosaston puitesopimuksen pohjalta (DI/02432).

Sopimusten kesto: sopimus 6203: 26.5.2003—31.12.2003; sopimus 6204: 2.3.2004-31.12.2004.

Kustannus: sopimus 6203: 387 793 euroa; sopimus 6204: 385 410 euroa.

Käytetty tietotekniikka: EverSuite.

Toteutus: Hankkeen toteutusvaiheita on kolme, ja tällä hetkellä ollaan toisessa vaiheessa. Ensimmäisen vaiheen tarkoituksena oli saada tietoa uuden sovelluksen käyttöominaisuuksista.

| 5. | Luettelo edellä mainittujen yhteisöjen kanssa tehdyistä sopimuksista, lukuun ottamatta kysymykseen 4 annetussa vastauksessa tarkoitettuja sopimuksia, lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. |
| --- | --- |

5.

Luettelo edellä mainittujen yhteisöjen kanssa tehdyistä sopimuksista, lukuun ottamatta kysymykseen 4 annetussa vastauksessa tarkoitettuja sopimuksia, lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

| 6. | Koulutuksesta ja kulttuurista vastaavan komission jäsenen ilmaiseman pyynnön mukaisesti julkaisu-toimisto suoritti mainittuja sopimuksia koskevan tarkastuksen ajalta 1999—heinäkuu 2003. Marraskuussa 2003 raportoidut tarkastustulokset eivät viittaa sääntöjenvastaisuuteen. Kopio varsinaisesta raportista on annettu marraskuussa 2003 julkaisutoimiston johtokunnan jäsenille, siis myös parlamentin pääsihteerille, sekä Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF). |
| --- | --- |

6.

Koulutuksesta ja kulttuurista vastaavan komission jäsenen ilmaiseman pyynnön mukaisesti julkaisu-toimisto suoritti mainittuja sopimuksia koskevan tarkastuksen ajalta 1999—heinäkuu 2003. Marraskuussa 2003 raportoidut tarkastustulokset eivät viittaa sääntöjenvastaisuuteen. Kopio varsinaisesta raportista on annettu marraskuussa 2003 julkaisutoimiston johtokunnan jäsenille, siis myös parlamentin pääsihteerille, sekä Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF).

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että OLAF tarkastaa parhaillaan, onko julkaisutoimiston julkisia hankintoja koskevissa sopimuksentekomenettelyissä ollut sääntöjenvastaisuutta.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/918 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/918

---

(2004/C 84 E/1014)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0931/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Nestemäistä happea sisältäviä kannettavia hengityslaitteita koskevat standardit

Komissio ilmoitti kysymyksen esittäjän aiemmin esittämään kysymykseen E-3462/01 (1)15. helmikuuta 2002 antamassaan vastauksessa, että komissio oli direktiivin 93/42/ETY (2) nojalla antanut Euroopan standardointikomitealle (CEN) valtuutuksen, jonka mukaisesti CEN kehitti parhaillaan standardeja kannettaville nestemäistä happea sisältäville laitteille, liittimet mukaan luettuina. Komission mukaan oli odotettavissa, että standardit olisi otettu käyttöön vuoden 2003 toisella puoliskolla.

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, onko CEN suorittanut sille annetun tehtävän? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, onko CEN suorittanut sille annetun tehtävän?

| 2. | Jos se on suorittanut kyseisen tehtävän, milloin kyseiset standardit on hyväksytty? |
| --- | --- |

2.

Jos se on suorittanut kyseisen tehtävän, milloin kyseiset standardit on hyväksytty?

| 3. | Missä kyseisiin standardeihin on mahdollista tutustua? |
| --- | --- |

3.

Missä kyseisiin standardeihin on mahdollista tutustua?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Kannettavia nestemäistä happea sisältäviä laitteita, liittimet mukaan luettuina, koskeva standardi (EN ISO 18777) on nyt edennyt julkisen kuulemismenettelyn vaiheeseen Euroopan standardointikomiteassa (European Committee for Standardization, CEN). Menettely päätettiin 11. helmikuuta 2004. CEN tutkii saadut kannanotot. Standardista järjestetään virallinen äänestys ennen maaliskuuta 2005.

---

(1)  EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 234.

(2)  EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/919 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/919

---

(2004/C 84 E/1015)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0932/04

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kalastuksesta saatavien maksujen merkitys EU:n taloudessa

Onko komissiolla tietoa siitä, mikä on virkistyskalastuksesta ja kaupallisesta kalastuksesta saatavien maksujen merkitys EU:n taloudessa? Mikä on kaupallisen kalastuksen nettoarvo EU:n taloudessa, toisin sanoen hallitusten myöntämien tukien vähentämisen jälkeen? Mikä on vapaa-ajan kalastuksen nettoarvo?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

EU:n kalastusalan tuotos oli vuonna 2001 noin 24 miljardia euroa (0,3 % EU:n bruttokansantuotteesta (BKT)), josta aluksista purettujen saaliiden osuus oli noin 6 miljardia euroa, vesiviljelytuotannon noin 3 miljardia euroa ja jalostusteollisuuden noin 15 miljardia euroa.

Komissiolla ei ole käytettävissään arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja virkistyskalastuksen osuudesta.

Jäsenvaltioiden osarahoittamaa yhteisön rakennetukea myönnetään kalastusalalla lukuisille eri toimenpiteille monivuotisten ohjelmien kautta. Tukea on käytettävissä seitsemän vuotta kattavaksi kaudeksi 2000—2006 yhteensä 5,6 miljardia euroa. Komissio toteuttaa myös muita kuin määrällisesti ilmaistavia toimenpiteitä, minkä vuoksi kaupallisen kalastuksen nettoarvon laskeminen ei ole mahdollista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/919 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/919

---

(2004/C 84 E/1016)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0936/04

esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe:   EU:n taloudellinen tuki myönteiselle julkisuudelle

Voisiko komissio antaa luettelon kaikista tiedotusvälineistä ja toimittajista, jotka ovat saaneet taloudellista tukea komissiolta tai sen tiedotustoimistoilta?

Kysymys perustuu EU Observerin artikkelissa ”Brussels pays for Positive Publicity” oleviin tietoihin (http://www.euobserver.com/index.phtml?aid=14700).

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komission laajentumisasioiden pääosasto, lehdistö- ja viestintäpääosasto sekä pääsihteeristö julkaisivat toukokuussa 2003 ehdotuspyynnön yhteensä 16,5 miljoonan euron suuruisen tuen myöntämiseksi audiovisuaalisen alan hankkeille. Kohteena olivat televisio- ja radiolähetysten tuottajat ja teemoina laajentuminen, EU:n tulevaisuus ja EU:ta koskeva yleistieto.

Tulokset ovat arvoisan parlamentin jäsenen saatavilla seuraavissa Internet-osoitteissa:

| — | Laajentuminenista koskevat sivut: (http://europa.eu.int/comm/enlargement/communication/pdf/audiovisual_2003_result_en.pdf) |
| --- | --- |

—

Laajentuminenista koskevat sivut: (http://europa.eu.int/comm/enlargement/communication/pdf/audiovisual_2003_result_en.pdf)

| — | EU:n tulevaisuus ja EU:ta koskeva yleistieto: (http://europa.eu.int/comm/dgs/press_communication/grants/grantsen.htm). |
| --- | --- |

—

EU:n tulevaisuus ja EU:ta koskeva yleistieto: (http://europa.eu.int/comm/dgs/press_communication/grants/grantsen.htm).

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/920 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/920

---

(2004/C 84 E/1017)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0944/04

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Pienet esineet elintarviketuotteissa

Tilastojen mukaan lapsille tapahtuu paljon onnettomuuksia (erityisesti tukehtumisia), jotka johtuvat etenkin elintarviketuotteisiin sisältyvistä pienistä osista koostuvista leluista.

Näiden tuotteiden käyttöä koskeva suositeltu ikäraja on hyvin alhainen (tavallisesti 3 vuotta), ja lastenlääkärit vahvistavat, että 3—5-vuotiailla lapsilla on taipumus viedä suuhunsa ulottuvillaan olevia esineitä.

Tämäntyyppiset tuotteet ovat olleet vuosikausia kiellettyjä USA:ssa niihin liittyvien selvien riskien vuoksi.

Suurin osa eurooppalaisista valmistajista ei myy tämäntyyppisiä tuotteita.

Katsooko komissio, että leikkikaludirektiivin tarkistamisen yhteydessä olisi:

| — | asetettava entistä suurempi vähimmäiskoko pienille osille, joista leikkikalut koostuvat, jotta vältytään pienten osien aiheuttamilta enemmiltä vakavilta onnettomuuksilta (suojakotelo lasten turvallisuutta koskevana normina)? |
| --- | --- |

—

asetettava entistä suurempi vähimmäiskoko pienille osille, joista leikkikalut koostuvat, jotta vältytään pienten osien aiheuttamilta enemmiltä vakavilta onnettomuuksilta (suojakotelo lasten turvallisuutta koskevana normina)?

| — | säädettävä entistä korkeampi näitä tuotteita koskeva suositeltava ikäraja? |
| --- | --- |

—

säädettävä entistä korkeampi näitä tuotteita koskeva suositeltava ikäraja?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että jäsenvaltiot, kuluttajayhdistysten ja teollisuuden edustajat sekä standardointielimet käsittelevät parhaillaan lelujen turvallisuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän yhteydessä lelujen turvallisuudesta 3 päivänä toukokuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/378/ETY (1) tarkistusta koskevaa ehdotusluonnosta. Tässä yhteydessä on siis mahdollista keskustella myös elintarviketuotteisiin sisältyvistä leluista.

Yleisesti on syytä muistaa, että tietyn iän ylittäneiden lasten älyllisen kehityksen vuoksi on tärkeää, että he voivat leikkiä leluilla, joissa on pieniä osia. Periaatteessa mahdollisiin vaatimuksiin, jotka liittyvät elintarviketuotteiden sisältämiin leluihin, voidaan vastata asettamalla ikärajoja. Lelun ja elintarvikkeen yhdistelmien markkinointi olisi sallittava vain, jos ne sopivat todennäköisten käyttäjien ikäryhmälle. Mahdollisuutta selkeyttää näihin tuotteisiin merkittäviä asianmukaisia, helposti luettavia varoituksia tukehtumisvaarasta tutkitaan myös.

Lisäksi standardointiprosessissa, johon osallistuu jäsenvaltioita ja sidosryhmiä, voidaan tarkastella joitakin asiaankuuluvia kysymyksiä, kuten sitä, olisiko lieriötestiä pienille osille muutettava.

Leludirektiivin tarkistamisen vaikutuksia arvioidaan parhaillaan, jotta saadaan selville, millaisia muutoksia nykyiseen leludirektiiviin tarvitaan.

---

(1)  EYVL L 187, 16.7.1988.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/921 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/921

---

(2004/C 84 E/1018)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0951/04

esittäjä(t): Angelika Niebler (PPE-DE) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin sähkö- ja kaasumarkkinoiden toteuttamista koskevat tulkintaohjeet

Komission energian ja liikenteen pääosasto julkaisi 22. tammikuuta 2004 Internetissä useaan kertaan uudelleen laaditut tulkintaohjeet sähkö- ja kaasumarkkinoiden toteuttamiseksi Euroopan unionissa. Niissä esitetään, kuinka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön direktiivit 2003/54/EY (1) ja 2003/55/EY (2). Ohjeissa on erittäin yksityiskohtaisia ja kauaskantoisia tehtäviä, jotka menevät direktiivin tekstiä pidemmälle. Esimerkiksi kansallisten sääntelyviranomaisten rooli ja toiminta määritellään tarkasti ja siten rajoitetaan alunperin tarkoitettua harkinnan mahdollisuutta. On vaarana, että tulkintaohjeet heikentävät loppujen lopuksi oikeusvarmuutta ja että niillä on vaikutuksia, joita lainsäädäntöprosessiin osallistuneet elimet eivät ole tarkoittaneet.

| 1. | Millainen rooli tulkintaohjeilla pitäisi komission mielestä olla täytäntöönpanoprosessissa? |
| --- | --- |

1.

Millainen rooli tulkintaohjeilla pitäisi komission mielestä olla täytäntöönpanoprosessissa?

| 2. | Onko komissio yhtä mieltä siitä, että on mahdollista, että ohjeilla voi itse asiassa olla sitova vaikutus? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio yhtä mieltä siitä, että on mahdollista, että ohjeilla voi itse asiassa olla sitova vaikutus?

| 3. | Kuinka komission mielestä tulkintaohjeiden avulla voidaan antaa jäsenvaltioille tarvittava toimintavapaus näiden direktiivien täytäntöönpanon yhteydessä? |
| --- | --- |

3.

Kuinka komission mielestä tulkintaohjeiden avulla voidaan antaa jäsenvaltioille tarvittava toimintavapaus näiden direktiivien täytäntöönpanon yhteydessä?

| 4. | Voidaanko komission mielestä sulkea pois se mahdollisuus, että tulkintaohjeita käytetään mittareina tarkasteltaessa kansallisia täytäntöönpanotoimia tai että niille annetaan tietty rooli mahdollisten yhteisöjen tuomioistuimessa selviteltävien riitojen yhteydessä? |
| --- | --- |

4.

Voidaanko komission mielestä sulkea pois se mahdollisuus, että tulkintaohjeita käytetään mittareina tarkasteltaessa kansallisia täytäntöönpanotoimia tai että niille annetaan tietty rooli mahdollisten yhteisöjen tuomioistuimessa selviteltävien riitojen yhteydessä?

| 5. | Esitetäänkö ohjeissa vain energian ja liikenteen pääosaston näkemyksiä vai onko komissio kokonaisuudessaan yhtä mieltä ohjeista ja niiden sisällöstä? |
| --- | --- |

5.

Esitetäänkö ohjeissa vain energian ja liikenteen pääosaston näkemyksiä vai onko komissio kokonaisuudessaan yhtä mieltä ohjeista ja niiden sisällöstä?

| 6. | Edellä mainitut direktiivit ovat syntyneet yhteisen lainsäädäntäprosessin tuloksena. Olisiko tulkintaohjeista näin ollen pitänyt sopia lainsäädäntäprosessiin osallistuneiden elinten kanssa? |
| --- | --- |

6.

Edellä mainitut direktiivit ovat syntyneet yhteisen lainsäädäntäprosessin tuloksena. Olisiko tulkintaohjeista näin ollen pitänyt sopia lainsäädäntäprosessiin osallistuneiden elinten kanssa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Sähkön ja kaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 26 päivänä kesäkuuta 2003 annetuissa parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2003/54/EY (3) ja 2003/55/EY (3) määritellään markkinoiden toteuttamisen yleiset puitteet. Direktiivien saaattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien tulkintaohjeiden tarkoituksena on selventää ja tarkentaa joitakin direktiivien artikloja jotta jäsenvaltioita voitaisiin avustaa direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä saada ne kiinnittämään huomionsa tiettyihin kohtiin.

Tulkintaohjeet eivät sido komissiota, mikä mainitaan asiakirjan otsikossa Internet-sivulla. Tulkintaohjeissa annetaan ohjeita ja usein useita vaihtoehtoja, mikä jättää jäsenvaltioille liikkumavaraa, varsinkin kun tulkintaohjeet eivät ole sitovia.

Komissio analysoi direktiivien täytäntöönpanon tehokkuutta arviointiperusteiden perusteella. Arviointiperusteet mainitaan komission selittävissä muistioissa. Kuten aiemmin on mainittu, huomautukset eivät vaikuta komission tai yhteisöjen tuomioistuimen lopulliseen kantaan. Tulkintaohjeet heijastavat komission energian ja liikenteen pääosaston mielipidettä. Asiassa on myös kuultu useita pääosastoja ja niiden mielipiteet on otettu huomioon.

Tulkintaohje-ehdotukset on toimitettu jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden ympäristöhallinnoille tarkastelua varten. Kyseiset ympäristöhallinnot ovat voineet esittää havaintojaan kahdessa kokouksessa, jotka järjestettiin näiden ohjeiden tutkimista varten. Havaintoja on voitu esittää myös kirjallisesti. Tämän jälkeen kokouksia on järjestetty myös teollisuudelle, jotta se voisi esittää havaintojaan. Energian ja liikenteen pääosasto on ottanut huomioon suurimman osan noiden kahden kokouksen aikana esitetyistä kommenteista. Tässä yhteydessä Eurelectric on kiittänyt kirjallisesti energian ja liikenteen pääosastoa 5. helmikuuta 2004 siitä, että se on ottanut huomioon teollisuuden havainnot asiasta.

---

(1)  EUVL L 176, 15.7.2003, s. 37.

(2)  EUVL L 176, 15.7.2003, s. 57.

(3)  EUVL L 176, 15.7.2003.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/922 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/922

---

(2004/C 84 E/1019)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0952/04

esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Yhteisön asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukainen menettely

Eräs opetusalan järjestö sai vuonna 1999 — sen jälkeen kun erästä sen entistä johtajaa vastaan oli käynnistetty vuosien 1991 — 1992 tapahtumia koskeva rikosmenettely, joka ei liittynyt mitenkään opetustoimintaan — Italian työministeriöltä määräyksen keskeyttää eräiden EOS-, Now-, Adapt- ja Youthstart-koulutusohjelmien rahoitus menettelyn lopputulosta odotettaessa (yhteisön asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (1) 24 artiklan mukainen menettely).

Kyseinen järjestö teki ministeriön määräyksestä valituksen alueelliseen hallintotuomioistuimeen ja sen jälkeen Consiglio di Stato -tuomioistuimeen, mutta valitukset hylättiin, sillä perusteella, että ministeri ei ollut ”peruuttanut tuen myöntämistä, mutta varasi oikeuden tehdä sen kun rikosmenettely on saatu päätökseen”.

Tuomioistuin vapautti sittemmin entisen johtajan syytteistä. Järjestö pyysi tämän jälkeen ministeriötä käynnistämään hankkeet ja vapauttamaan jäädytetyn rahoituksen. Ministeriö vastasi, että vapauttavasta tuomiosta huolimatta ministeriö voi kieltäytyä antamasta lupaa uuden sopimuksen tekemiseen ja siten myös toiminnan aloittamiseen.

Kuitenkin asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukainen menettely ei ole kovin selkeä. Ei ole selvää, mitä menettelyä pitäisi käyttää toiminnan uudelleen aloittamiseksi (ja/tai sopimuksen tekemiseksi toiminnan jatkamisesta) ja rahoituksen vapauttamiseksi, jos tehdään lopullinen päätös asiasta, joka aiheutti jäädyttämisen (esimerkiksi jos syytetty vapautetaan).

| 1. | Voidaanko rahoituksen vapauttamisen ohella myös jäädytetty toiminta käynnistää uudelleen? |
| --- | --- |

1.

Voidaanko rahoituksen vapauttamisen ohella myös jäädytetty toiminta käynnistää uudelleen?

| 2. | Mitä menettelyä aiotaan käyttää sopimuksen tekemiseen, jos sekä sopimuksen tekeminen että siihen liittyvä rahoitus on määrätty jäädytettäväksi? |
| --- | --- |

2.

Mitä menettelyä aiotaan käyttää sopimuksen tekemiseen, jos sekä sopimuksen tekeminen että siihen liittyvä rahoitus on määrätty jäädytettäväksi?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Päätös myöntää tukea kuuluu Italian nimetylle viranomaiselle (yhteisön asetusten, komission hyväksymän toimintaohjelman ja Italian lainsäädännön mukaisesti). Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuoma tapaus liittyy projektia Italiassa hallinnoivan nimetyn viranomaisen päättämään toimeen, ja tämän vuoksi asiassa on käännyttävä Italian nimetyn viranomaisen puoleen, jotta voidaan joko vapauttaa varat tai jatkaa toimintaa.

Komissio voi toimittaa parlamentin jäsenelle tarvittavat yhteystiedot.

---

(1)  EYVL L 374, 31.12.1988, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/923 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/923

---

(2004/C 84 E/1020)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0953/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Syrjintä Romaniassa

Tutkittuani Romanian tilannetta ja tavattuani maan edustajia jäsenyysneuvottelujen yhteydessä kysyn komissiolta seuraavaa:

| 1. | Onko se tietoinen Romanian valtion harjoittamasta ulkomaisten sijoittajien ja erityisesti Romanian valtion omaisuuden yksityistämiseen osallistuvien italialaisten yhtiöiden vakavasta syrjimisestä? |
| --- | --- |

1.

Onko se tietoinen Romanian valtion harjoittamasta ulkomaisten sijoittajien ja erityisesti Romanian valtion omaisuuden yksityistämiseen osallistuvien italialaisten yhtiöiden vakavasta syrjimisestä?

| 2. | Tietääkö se, että huolimatta siitä, että nämä yhtiöt ovat merkittävillä investoinneillaan edesauttaneet Romanian taloudelle elintärkeiden alojen elvyttämistä, niiden EU:n ja kansallisen lainsäädännön takaamia oikeuksia loukataan jatkuvasti erityisesti omistusoikeuden osalta suosimalla aiempaan järjestelmään sidoksissa olevia yhtiöitä? |
| --- | --- |

2.

Tietääkö se, että huolimatta siitä, että nämä yhtiöt ovat merkittävillä investoinneillaan edesauttaneet Romanian taloudelle elintärkeiden alojen elvyttämistä, niiden EU:n ja kansallisen lainsäädännön takaamia oikeuksia loukataan jatkuvasti erityisesti omistusoikeuden osalta suosimalla aiempaan järjestelmään sidoksissa olevia yhtiöitä?

| 3. | Tietääkö se, että tällainen Romanian järjestelmän tarjoama oikeudellinen suojelu — myös oikeuslaitoksen korkeimmat asteet ovat antaneet yleisten oikeusperiaatteiden ja maan oman lainsäädännön vastaisia tuomioita — aiheuttaa hämmennystä ja epävarmuutta siitä, voiko Romania taata yksityistämiseen täysin maan lakien mukaisesti osallistuvien ulkomaisten sijoittajien oikeudet? |
| --- | --- |

3.

Tietääkö se, että tällainen Romanian järjestelmän tarjoama oikeudellinen suojelu — myös oikeuslaitoksen korkeimmat asteet ovat antaneet yleisten oikeusperiaatteiden ja maan oman lainsäädännön vastaisia tuomioita — aiheuttaa hämmennystä ja epävarmuutta siitä, voiko Romania taata yksityistämiseen täysin maan lakien mukaisesti osallistuvien ulkomaisten sijoittajien oikeudet?

| 4. | Tietääkö se, että syrjintää tapahtuu, vaikka Romanian valtio on julkisesti sitoutunut toteuttamaan uudistuksia oikeusvaltion ja korruption torjunnan aloilla? |
| --- | --- |

4.

Tietääkö se, että syrjintää tapahtuu, vaikka Romanian valtio on julkisesti sitoutunut toteuttamaan uudistuksia oikeusvaltion ja korruption torjunnan aloilla?

| 5. | Mihin toimiin se aikoo ryhtyä lopettaakseen syrjinnän? |
| --- | --- |

5.

Mihin toimiin se aikoo ryhtyä lopettaakseen syrjinnän?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on seurannut tiiviisti toimivan markkinatalouden kehittymistä koko Romanian liittymisprosessin ajan. Vaikka viime vuosina on tapahtunut huomattavaa edistymistä, komission määräaikaiskertomuksissa on todettu selvästi, että entistä suurempien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi tarvitaan yhä huomattavia uudistuksia. Erityistä huomiota on kiinnitetty erittäin yleiseen korruptioon, oikeusjärjestelmän heikkouksiin ja edelleenkin vaikeaan yleiseen liiketoimintaympäristöön.

Komissio ei ole tietoinen ulkomaisten sijoittajien tai erityisesti italialaisten yhtiöiden järjestelmällisestä syrjinnästä. Jos tällaisesta syrjinnästä esitetään kuitenkin erityisiä todisteita, komissio tutkii ne täysimääräisesti ja ryhtyy asianmukaisiin toimiin joko EU:n ja Romanian assosiaatiosopimuksen määräysten nojalla tai liittymisneuvottelujen yhteydessä.

Yleisesti komissio tukee edelleen Romanian pyrkimyksiä, jotka koskevat korruption tehokasta torjuntaa ja oikeusvaltion turvaamista. Romanian viranomaisia kehotetaan kahdenvälisissä yhteyksissä asettamaan nämä kysymykset etusijalle, ja korruption vastaisten aloitteiden edistämiseksi ja oikeuslaitoksen uudenaikaistamiseksi annetaan taloudellista apua.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/924 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/924

---

(2004/C 84 E/1021)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0960/04

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kielisyrjintä yhteisön toimielinten palvelukseen ottamisessa

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä, että vuonna 2003 eurooppalaiset teknisen avun toimistot, valtiosta riippumattomat järjestöt, komission rahoittamat virastot ja yksityiset yritykset ilmoittivat yli 700:sta avoimesta paikasta, jotka oli tarkoitettu ”englantia äidinkielenään puhuville” ja hakijoille, joiden äidinkieli oli englanti? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä, että vuonna 2003 eurooppalaiset teknisen avun toimistot, valtiosta riippumattomat järjestöt, komission rahoittamat virastot ja yksityiset yritykset ilmoittivat yli 700:sta avoimesta paikasta, jotka oli tarkoitettu ”englantia äidinkielenään puhuville” ja hakijoille, joiden äidinkieli oli englanti?

| 2. | Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan näissä ilmoituksissa syrjitään selkeästi henkilöitä, joilla on erinomainen tai erittäin hyvä englannin kielen taito, mutta jotka eivät kuitenkaan puhu englantia äidinkielenään? |
| --- | --- |

2.

Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan näissä ilmoituksissa syrjitään selkeästi henkilöitä, joilla on erinomainen tai erittäin hyvä englannin kielen taito, mutta jotka eivät kuitenkaan puhu englantia äidinkielenään?

| 3. | Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan sellaisten hakijoiden, joiden äidinkieli ei ole englanti, on näin ollen vaikeampaa tulla otetuksi yhteisön toimielinten palvelukseen? |
| --- | --- |

3.

Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan sellaisten hakijoiden, joiden äidinkieli ei ole englanti, on näin ollen vaikeampaa tulla otetuksi yhteisön toimielinten palvelukseen?

| 4. | Onko komissio valmis ryhtymään toimiin torjuakseen tätä syrjintää, jota se itse osaltaan pitää yllä? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio valmis ryhtymään toimiin torjuakseen tätä syrjintää, jota se itse osaltaan pitää yllä?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion vastaukseen, jonka se antoi Jan Dhaenen ym. kirjallisiin kysymyksiin E-0046/04 ja E-0086/04 (1). Vastaus liittyy nyt esiin tuotuun kysymykseen, joka koskee eurooppalaisten teknisen avun toimistojen, valtiosta riippumattomien järjestöjen, komission rahoittamien virastojen ja yksityisten yritysten julkaisemia ilmoituksia avoimista toimista.

Yhteisön toimielinten palvelukseenottomenettelyissä sovellettavista kielitaitovaatimuksista määrätään henkilöstösäännöissä. Avoimia kilpailuja ja avoimia toimia koskevissa ilmoituksissa ei koskaan huomauteta, että hakemuksia voivat esittää ainoastaan henkilöt, jotka puhuvat kieltä äidinkielenään tai joilla on tietty äidinkieli. Joissakin kilpailuissa tai valintamenettelyissä — esimerkiksi otettaessa palvelukseen kääntäjiä — voidaan vaatia erityistä kielitaitoa, mutta näissäkään tapauksissa hakijoiden ei edellytetä olevan kieltä äidinkielenään puhuvia.

---

(1)  Katso sivu 301.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/925 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/925

---

(2004/C 84 E/1022)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0962/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Autojen moottoreiden yhä kasvavien pienhiukkaspäästöjen kansanterveydelle ja ympäristölle aiheuttamat yhä suuremmat vaarat

| 1. | Onko komissio tietoinen siitä, että huolimatta uusien autojen polttoainekulutuksen alenemisesta dieselmoottorien päästämien hyvin pienten hiukkasten määrä on lisääntynyt, koska tehokkaamman palamisen johdosta hiukkasten koko pienenee, mutta samalla niiden määrä kasvaa merkittävästi, ja siksi ne tunkeutuvat entistä syvemmälle keuhkoihin? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen siitä, että huolimatta uusien autojen polttoainekulutuksen alenemisesta dieselmoottorien päästämien hyvin pienten hiukkasten määrä on lisääntynyt, koska tehokkaamman palamisen johdosta hiukkasten koko pienenee, mutta samalla niiden määrä kasvaa merkittävästi, ja siksi ne tunkeutuvat entistä syvemmälle keuhkoihin?

| 2. | Onko komissio tietoinen siitä, että nykyään myös bensiinimoottoreissa muodostuu erittäin pieniä, 20—80 nanometrin suuruisia hiukkasia, mikä johtuu niissä käytetystä uudesta suorasuihkutusteknologiasta, minkä ansiosta polttoaine ei enää kaasuunnu? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tietoinen siitä, että nykyään myös bensiinimoottoreissa muodostuu erittäin pieniä, 20—80 nanometrin suuruisia hiukkasia, mikä johtuu niissä käytetystä uudesta suorasuihkutusteknologiasta, minkä ansiosta polttoaine ei enää kaasuunnu?

| 3. | Onko komissio tietoinen siitä, että varsinkin suurissa kaupungeissa ja niiden lähistöllä pienhiukkasten pitoisuudet ovat niin suuria, että ne voivat aiheuttaa syöpää, astmaa, keuhkoputkentulehduksia, sydän- ja aivoinfarkteja ja mahdollisesti myös muutoksia perimässä (geenien mutaatioita)? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen siitä, että varsinkin suurissa kaupungeissa ja niiden lähistöllä pienhiukkasten pitoisuudet ovat niin suuria, että ne voivat aiheuttaa syöpää, astmaa, keuhkoputkentulehduksia, sydän- ja aivoinfarkteja ja mahdollisesti myös muutoksia perimässä (geenien mutaatioita)?

| 4. | Onko komissio tietoinen siitä, että Alankomaiden ympäristöministeri katsoo EU:ssa vuonna 2005 voimaan tulevien Euro 4 -normien olevan liian löyhät ja että niissä näkyy selvästi autonvalmistajien ja öljy-yhtiöiden vaikutusvalta, minkä vuoksi erityisesti hiukkaspäästöt pysyvät liian suurina ja maapallon lämpeneminen kiihtyy, ja että hän näin ollen on sitä mieltä, että yhteisön päästönormeja on seuraavan uudelleenarvioinnin yhteydessä kiristettävä huomattavasti? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio tietoinen siitä, että Alankomaiden ympäristöministeri katsoo EU:ssa vuonna 2005 voimaan tulevien Euro 4 -normien olevan liian löyhät ja että niissä näkyy selvästi autonvalmistajien ja öljy-yhtiöiden vaikutusvalta, minkä vuoksi erityisesti hiukkaspäästöt pysyvät liian suurina ja maapallon lämpeneminen kiihtyy, ja että hän näin ollen on sitä mieltä, että yhteisön päästönormeja on seuraavan uudelleenarvioinnin yhteydessä kiristettävä huomattavasti?

| 5. | Milloin voimme odottaa komissiolta Alankomaiden ympäristöministerin tarkoittamaa uudelleenarviointia koskevia aloitteita? Antavatko huolestuttavat tiedot pienten vaarallisten hiukkasten määrän lisääntymisestä komissiolle aiheen nopeuttaa kyseistä uudelleenarviointia? |
| --- | --- |

5.

Milloin voimme odottaa komissiolta Alankomaiden ympäristöministerin tarkoittamaa uudelleenarviointia koskevia aloitteita? Antavatko huolestuttavat tiedot pienten vaarallisten hiukkasten määrän lisääntymisestä komissiolle aiheen nopeuttaa kyseistä uudelleenarviointia?

Lähde: alankomaalainen päivälehti de Volkskrant 11. maaliskuuta 2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/925 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/925

---

(2004/C 84 E/1023)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0963/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euro 4 -normeihin perustuvat rajoitukset automoottorin päästämiä pienhiukkasia torjuvien hiukkas-suodattimien sisällyttämiseen

| 1. | Voiko komissio vahvistaa, että lähivuosina autojen nykyistä hiukkaspäästöjen tilannetta ei juurikaan voida parantaa, koska useimmat uudet henkilöautot, mukaan lukien ne, jotka kuluttavat suhteellisen paljon polttoainetta, täyttävät ilman erityisiä toimenpiteitä jo nyt EU:ssa vuonna 2005 voimaan tulevat Euro 4 -normit, joiden mukaisesti uudet henkilö- ja kuoma-autot saavat päästää aiempaa vähemmän hiilidioksidia ja typpeä ja dieselautojen hiukkaspäästöjen sallittu enimmäismäärä pienenee 0,05 grammasta 0,025 grammaan, kun sitä vastoin bensiinimoottoreiden hiukkaspäästöille ei ole asetettu enimmäismäärää? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio vahvistaa, että lähivuosina autojen nykyistä hiukkaspäästöjen tilannetta ei juurikaan voida parantaa, koska useimmat uudet henkilöautot, mukaan lukien ne, jotka kuluttavat suhteellisen paljon polttoainetta, täyttävät ilman erityisiä toimenpiteitä jo nyt EU:ssa vuonna 2005 voimaan tulevat Euro 4 -normit, joiden mukaisesti uudet henkilö- ja kuoma-autot saavat päästää aiempaa vähemmän hiilidioksidia ja typpeä ja dieselautojen hiukkaspäästöjen sallittu enimmäismäärä pienenee 0,05 grammasta 0,025 grammaan, kun sitä vastoin bensiinimoottoreiden hiukkaspäästöille ei ole asetettu enimmäismäärää?

| 2. | Miten komissio suhtautuu asiantuntijoiden näkemykseen, että tästä lähtien ei enää pitäisi säännellä hiukkaspäästöjen enimmäismäärää grammoina, vaan olisi tarkkailtava niiden lukumäärää ajettua kilometriä kohti, koska sellainen normi olisi paljon merkittävämpi kansanterveyden kannalta? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio suhtautuu asiantuntijoiden näkemykseen, että tästä lähtien ei enää pitäisi säännellä hiukkaspäästöjen enimmäismäärää grammoina, vaan olisi tarkkailtava niiden lukumäärää ajettua kilometriä kohti, koska sellainen normi olisi paljon merkittävämpi kansanterveyden kannalta?

| 3. | Onko komissio tietoinen siitä, että vuonna 2005 voimaan tulevat joustavat normit ovat johtaneet siihen, että vain harvat autonvalmistajat sisällyttävät markkinoille tulleet uudet suodattimet, jotka Alankomaiden, Saksan ja Itävallan kansallisten autoilijajärjestöjen teettämän tutkimuksen mukaan voivat poistaa päästöt liki kokonaan, tuotteisiinsa, koska niiden aiheuttama muutaman sadan euron hinnannousu autoa kohti heikentää valmistajien kilpailukykyä ja niiden mahdollisuuksia kasvattaa markkinaosuuttaan? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen siitä, että vuonna 2005 voimaan tulevat joustavat normit ovat johtaneet siihen, että vain harvat autonvalmistajat sisällyttävät markkinoille tulleet uudet suodattimet, jotka Alankomaiden, Saksan ja Itävallan kansallisten autoilijajärjestöjen teettämän tutkimuksen mukaan voivat poistaa päästöt liki kokonaan, tuotteisiinsa, koska niiden aiheuttama muutaman sadan euron hinnannousu autoa kohti heikentää valmistajien kilpailukykyä ja niiden mahdollisuuksia kasvattaa markkinaosuuttaan?

| 4. | Katsooko komissio, että lainsäädäntöteitse olisi mahdollista edistää hiukkassuodattimien sisällyttämistä uusiin henkilöautoihin, pakettiautoihin, kuorma-autoihin ja linja-autoihin siten, että muutaman vuoden kuluttua ne löytyvät kaikista autoista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän suhteen? |
| --- | --- |

4.

Katsooko komissio, että lainsäädäntöteitse olisi mahdollista edistää hiukkassuodattimien sisällyttämistä uusiin henkilöautoihin, pakettiautoihin, kuorma-autoihin ja linja-autoihin siten, että muutaman vuoden kuluttua ne löytyvät kaikista autoista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän suhteen?

| 5. | Yhtyykö komissio Alankomaiden ympäristöministerin johtopäätökseen, jonka mukaan EU:n nykyinen lainsäädäntö estää jäsenvaltioita edistämästä hiukkassuodattimien käyttöä verotuksen keinoin? Mikä on syynä tähän kieltoon? Miten komissio aikoo saada muutoksen tähän tilanteeseen? |
| --- | --- |

5.

Yhtyykö komissio Alankomaiden ympäristöministerin johtopäätökseen, jonka mukaan EU:n nykyinen lainsäädäntö estää jäsenvaltioita edistämästä hiukkassuodattimien käyttöä verotuksen keinoin? Mikä on syynä tähän kieltoon? Miten komissio aikoo saada muutoksen tähän tilanteeseen?

Lähde: alankomaalainen päivälehti de Volkskrant 11. maaliskuuta 2004.

Erkki Liikasen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0962/04 ja E-0963/04

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista pienhiukkasten vaikutuksista ihmisten terveyteen. Vaikka liikenteestä ja muista lähteistä peräisin olevien hiukkaspäästöjen vähentämisessä on edistytty, ilman pitoisuudet ovat kuitenkin edelleen korkeat useilla alueilla unionissa. Joillakin alueilla ne ylittävät ilmanlaadulle asetetut rajat.

Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiukkaspäästöjä säädellään nykyään direktiivillä 98/69/EY (1) ja raskaiden ajoneuvojen päästöjä direktiivillä 1999/96/EY (2). Raja-arvot asetettiin ilmanlaatua, tieliikenteen päästöjä, polttoaineita ja moottoriteknologiaa koskevan komission ohjelman (Auto-Oil-ohjelma (3)) suositusten mukaisesti. Toteutettavilla toimenpiteillä vähennetään tieliikenteen hiukkaspäästöjä noin 90 prosentilla vuosina 1995-2020.

Edellä mainituissa direktiiveissä ei esitetä teknologiaa koskevia säännöksiä vaan asetetaan päästöjen raja-arvot. Valmistajien vastuulla on kehittää ja käyttää asianmukaista teknologiaa, jotta näitä raja-arvoja voitaisiin noudattaa. On kuitenkin aiheellista todeta, että suodatinteknologian käyttö ei ole tarpeen kaikissa tapauksissa. Esimerkiksi henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen päästöjen raja-arvot, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2005, voidaan yleensä saavuttaa ilman tätä teknologiaa. Ainoastaan jotkin suhteellisen suuret henkilöautomallit tarvitsevat suodatinteknologiaa, jotta hiukkaspäästöjen raja-arvoa (0,025 grammaa kilometriä kohden (g/km) voitaisiin noudattaa.

Komissio on periaatteessa samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa siitä, että hiukkaspäästöjen — myös erittäin pienistä hiukkasista muodostuvien päästöjen — torjumiseksi on vielä paljon tehtävää.

Komissio laatii tämän vuoksi parhaillaan kevyitä ja raskaita hyötyajoneuvoja koskevia säädösehdotuksia tavoitteenaan vähentää lisää näistä lähteistä aiheutuvia päästöjä. Hiukkaspäästöt ovat tässä työssä keskeisellä sijalla. Komission on tarkoitus ehdottaa toimenpiteitä piakkoin ja toimittaa ne sitten parlamentille ja neuvostolle yhteispäätösmenettelyä noudattaen.

Lisäksi komissio osallistuu aktiivisesti hiukkasten mittausohjelmaan (Particulate Measuring Programme, PMP), joka on parhaillaan käynnissä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa. Ohjelman tavoitteena on kehittää uusi hiukkasten arviointi- ja mittausohjelma, jota käytettäisiin henkilöautojen sekä kevyiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntätesteissä hiukkaspäästöjen osalta. Järjestelmän avulla olisi mahdollista kehittää tulevia päästönormeja ja käyttää uusia päästöjenvähennystek-niikoita ottaen huomioon, että terveysvaikutusten kannalta tärkeitä kriteerejä saattavat kokonaismassan lisäksi olla hiukkasten koko ja lukumäärä. Järjestelmää voitaisiin soveltaa dieselajoneuvojen tai -moottorien lisäksi myös vähäpäästöisiin ottomoottoreihin, joita on odotettavissa lähitulevaisuudessa markkinoille tulevan edistyneen tekniikan ansiosta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/69/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta, EYVL L 350, 28.12.1998.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/96/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 88/77/ETY muuttamisesta, EYVL L 44, 16.2.2000.

(3)  KOM(2000) 626 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/927 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/927

---

(2004/C 84 E/1024)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0968/04

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Sähkömagneettisen yhteensopivuuden standardi

| 1. | Voiko komissio tehdä selkoa sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevaan eurooppalaiseen standardiin (European Electromagnetic Compliance Standard) IEC61000 liittyvistä vaatimuksista? Onko siinä kyse vapaaehtoisesta toimenpiteestä, suosituksesta vai pakollisista ehdoista, joiden noudattamista voidaan valvoa lainsäädännön nojalla? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio tehdä selkoa sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevaan eurooppalaiseen standardiin (European Electromagnetic Compliance Standard) IEC61000 liittyvistä vaatimuksista? Onko siinä kyse vapaaehtoisesta toimenpiteestä, suosituksesta vai pakollisista ehdoista, joiden noudattamista voidaan valvoa lainsäädännön nojalla?

| 2. | Jos standardin noudattaminen on lakiin perustuva vaatimus, voiko komissio kertoa, kuka on vastuussa kyseisen standardin noudattamisen valvomisesta? Onko komissio tietoinen tapauksista, joissa standardia on rikottu? |
| --- | --- |

2.

Jos standardin noudattaminen on lakiin perustuva vaatimus, voiko komissio kertoa, kuka on vastuussa kyseisen standardin noudattamisen valvomisesta? Onko komissio tietoinen tapauksista, joissa standardia on rikottu?

| 3. | Mikä on sen jännitteen enimmäismäärä (voltteina metriä kohti), jolle tämän standardin mukaan talo ja sen asukkaat voidaan altistaa? |
| --- | --- |

3.

Mikä on sen jännitteen enimmäismäärä (voltteina metriä kohti), jolle tämän standardin mukaan talo ja sen asukkaat voidaan altistaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Standardissa IEC 61000 ei viitata vain yhteen, vaan useaan kansainvälisen sähköteknisen standardisoimis-järjestön (IEC) standardiin. Eurooppalainen sähkötekniikan standardisointikomitea (Cenelec) on hyväksynyt osan näistä standardeista, ja ne on yhdenmukaistettu direktiivissä 89/336/ETY (1) (EMC-direktiivi). Kerrottakoon, että yhteenveto olennaisista EMC-direktiivin mukaisesti yhdenmukaistetuista Cenelec-standardeista lähetetään suoraan kysymyksen esittäjälle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristölle.

Osoittaakseen, että toiminta on EMC-direktiivin vaatimusten mukaista, valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa voi valita kahden menettelytavan välillä, joilla arvioidaan direktiivin noudattamista. Valmistaja voi päättää soveltaa yhdenmukaistettuja standardeja tai soveltaa suojeluvaatimuksia suoraan, jolloin valmistajan on laadittava tekninen rakennetiedosto ja saatava toimivaltaisen laitoksen antama todistus tai kertomus.

Sen vuoksi yhdenmukaistettujen standardien noudattaminen ei ole EMC-direktiivin mukaan pakollista. Jos valmistaja kuitenkin päättää soveltaa yhdenmukaistettuja standardeja ja ilmoittaa tekevänsä niin, laitteen on oltava kyseisten standardien mukainen.

Jäsenvaltiot saattavat EMC-direktiivin voimaan. Jos valmistaja ilmoittaa, että sen tuotteet ovat EMC-direktiivin mukaisia soveltamalla olennaisia yhdenmukaistettuja standardeja, ja jos jäsenvaltio toteaa, että näin ei ole, tai että standardia ei ole sovellettu oikein (jonka seurauksena laite ei täytä suojavaatimuksia), jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen laitteen markkinoilta, kieltääkseen sen saattamisen markkinoille tai rajoittaakseen sen vapaata liikkuvuutta. Kaikista kyseisistä toimista on ilmoitettava komissiolle, joka antaa ohjeita asiassa ja ilmoittaa jäsenvaltioille, onko toimi perusteltu (EMC-direktiivin 9 artiklan mukainen suojalausekemenettely).

Komissiolla ei ole tiedossaan, että liitteessä I tarkoitettuja standardeja olisi rikottu (puutteiden osalta). Standardien EN61000-3 -sarjassa käsitellään yliaaltoja, jännitteen muutosta, jännitteen vaihtelua ja laitteen aiheuttamaa välkyntää. Standardit EN61000-6-1 ja EN61000-6-2 koskevat laitteen häiriönsietoa. Standardi EN61000-6-4 koskee säteilyä teollisuusalueella ja standardi EN61000-6-3 säteilyä asuinalueella.

EN61000-6-3:n mukaiset rajat ovat:

| — | 30—230 megahertsiä (MHz): 30 dB (mikrovolttia metriä kohden) 10 metrin etäisyydeltä mitattuna (kvasihuippumittaus) |
| --- | --- |

—

30—230 megahertsiä (MHz): 30 dB (mikrovolttia metriä kohden) 10 metrin etäisyydeltä mitattuna (kvasihuippumittaus)

| — | 230—1 000MHz: 37dB (mikrovolttia metriä kohden) 10 metrin etäisyydeltä mitattuna (kvasihuippu-mittaus) |
| --- | --- |

—

230—1 000MHz: 37dB (mikrovolttia metriä kohden) 10 metrin etäisyydeltä mitattuna (kvasihuippu-mittaus)

| — | alle 30 MHz: ei säteilyrajoituksia, vain johtumista koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

—

alle 30 MHz: ei säteilyrajoituksia, vain johtumista koskevia rajoituksia.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 89/336/ETY, annettu 3 päivänä toukokuuta 1989, sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 139, 23.5.1989.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/928 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/928

---

(2004/C 84 E/1025)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1001/04

esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle

(25. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Iranin pappisvallan kanssa käytävä vähemmistöjä koskeva kriittinen vuoropuhelu

Kun EU on käynyt kriittistä vuoropuhelua Iranin pappisvallan kanssa, onko siinä yhteydessä käsitelty vähemmistökysymystä, ja jos on, koska ja millä tavalla, ja mitä suunnitelmia ja strategioita EU:lla on Iranin vähemmistöjen asemasta tulevaisuudessa käytävää vuoropuhelua varten?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

EU ja Iran ovat käyneet keskusteluja ihmisoikeuksista EU:n ja Iranin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun kolmen vaiheen aikana. Näihin neuvotteluihin osallistuvat EU:n puheenjohtajavaltioiden troikka sekä ihmisoikeusjärjestöjen, kansalaisjärjestöjen ja yliopistomaailman edustajia molemmista osapuolista. Viimeisin kolmas vaihe pidettiin lokakuussa 2003, jolloin myös parlamentin jäsenet osallistuivat ensimmäistä kertaa.

Teheranissa 16. ja 17. joulukuuta 2002 pidetyssä ensimmäisessä vaiheessa neuvotteluissa keskityttiin syrjintään ja kidutuksen estämiseen.

Syrjintää koskevissa neuvotteluissa keskusteltiin (etnisten ja uskonnollisten) vähemmistöjen oikeuksista. Tämä vuoropuhelu tarjoaa lähtökohdan myös kaksi kertaa vuodessa Iranin kanssa pidettäville varaminis-teritason kokouksille, joissa käsitellään kahdenvälisiä, alueellisia ja maailmanlaajuisia kysymyksiä muun muassa ihmisoikeuksien alalla.

Kuten neuvoston päätelmissä todetaan, EU seuraa ihmisoikeuksista käytävää vuoropuhelua ja arvioi vähemmistöihin liittyvien ja muiden kysymysten etenemistä konkreettisten vertailuarvojen perusteella.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/929 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/929

---

(2004/C 84 E/1026)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1011/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(1. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Vietnamin ja Laosin vakava ihmisoikeustilanne

Euroopan parlamentti hyväksyi 10. helmikuuta 2004 päätöslauselman Euroopan unionin oikeuksista, ensisijaisista tavoitteista ja suosituksista Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. istuntoa varten (P5_TA-PROV(2004)0079). Parlamentti korostaa päätöslauselmassaan, että useissa maissa ihmisoikeustilanne on vakava ja kehottaa komissiota sekä neuvostoa puuttumaan asiaan.

Mitä aloitteita komissio on jo tehnyt tai aikoo tehdä Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 60. istunnon yhteydessä, jotta Yhdistyneet Kansakunnat puuttuisi riittävällä tavalla perusoikeuksien vakaviin loukkauksiin Vietnamissa ja Laosissa? Onko komissio jo esittänyt nykyisille ja tuleville jäsenvaltioille päätöslauselmaehdotuksen Vietnamin ja Laosin vakavasta ihmisoikeustilanteesta? Aikooko komissio ehdottaa, että kyseisiä maita koskevat Euroopan unionin mahdolliset aloitteet tehtäisiin yhdessä muiden maiden, kuten Yhdysvaltojen, Japanin, Australian ja Kanadan, kanssa?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

EU on yksi aktiivisimmista toimijoista ihmisoikeustoimikunnassa, ja sillä on vastuu monenlaisista maa- ja aihekohtaisista aloitteista. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 23. maaliskuuta 2004 antamissa päätelmissä viitattiin aloitteisiin, joita käsitellään vuonna 2004. Laos ja Vietnam eivät sisälly tuohon luetteloon, eikä EU ole sopinut päätöslauselmien edistämisestä näiden maiden osalta.

Ihmisoikeustoimikunnan aloitteita koskevissa EU:n neuvotteluissa otettiin täysimääräisesti huomioon parlamentin päätöslauselma ihmisoikeustoimikunnan 60. istunnosta. EU ei kuitenkaan voi tehdä päätöslauselmaehdotuksia kaikista huolestuttavista tilanteista. Jotta EU voisi toimia tehokkaasti ihmisoikeustoimikunnassa, sen on keskityttävä varmistamaan tuki suppealle määrälle aloitteita muun muassa tehokkaassa lobbaustoiminnassa.

Yhteisö on ihmisoikeustoimikunnan tarkkailijana antanut lausunnon teknistä yhteistyötoimintaa koskevassa 19 kohdassa, eikä se pysty esittämään tai edistämään erityisiä maa- tai aihekohtaisia päätöslauselmia.

Huolestuttavia ihmisoikeuskysymyksiä Vietnamissa ja Laosissa käsitellään säännöllisesti EU:n näiden maiden kanssa käynnistämän poliittisen ja ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun yhteydessä.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/929 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/929

---

(2004/C 84 E/1027)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1020/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Rautamarkkinoiden hälyttävä tilanne

Viime vuodeta asti jatkunut raudan huolestuttava hinnannousu on saanut vuonna 2004 suorastaan räjähdysmäiset mittasuhteet. Kyseinen tilanne koskettaa useita Pohjois-Italian yrityksiä (pienimuotoista toimintaa harjoittavia yrityksiä ja pk-yrityksiä). Teräksen, kuparin, alumiinin ja nikkelin hinnat ovat ennätysmäisen korkeat, ja nikkelin hinta on noussut 22 prosenttia ja teräksen 100 prosenttia. Tavarantoimittajat pystyvät takaaman hinta-arviot vain muutamaksi päiväksi, toisinaan ainoastaan vuorokaudeksi. Tilannetta pahentaa entisestään raaka-ainepula, ja tuotanto on tällä hetkellä aivan minimaalista kysyntään verrattuna. Suurimman uhan aiheuttavat Kiinan, Intian ja Venäjän markkinat, jotka ovat kaksinkertaistaneet tai jopa kolminkertaistaneet, kuten Kiinan tapauksessa, raudan tuonnin vuosina 1999—2003. Ennusteet ovat kaikkea muuta kuin huolta hälventäviä, sillä alan tarpeiden odotetaan kasvavan lähivuosina. Samaan aikaan Kiina on vähentänyt huomattavasti koksin vientiä, ja koksi taas on valimojen toiminnalle välttämätön aine. Tämä hälyttävä tilanne vaikeuttaa varsinkin autokorjaamojen, lankatuotteita vetämällä valmistavien laitosten, pienien metalliosien valmistajien, jousien valmistajien, sorvaamojen, rakennusliikkeiden ja sähkö- ja putkiasennuksia tekevien yritysten toimintaa.

| — | Onko komissio arvioinut edellä mainitun hälyttävän tilanteen seurauksia ja markkinoilla syntyviä vakavia ongelmia kaikkine työllisyydelle ja Euroopan unionin ja varsinkin Pohjois-Italian taloudelle aiheutuvine lukemattomine riskeineen? |
| --- | --- |

—

Onko komissio arvioinut edellä mainitun hälyttävän tilanteen seurauksia ja markkinoilla syntyviä vakavia ongelmia kaikkine työllisyydelle ja Euroopan unionin ja varsinkin Pohjois-Italian taloudelle aiheutuvine lukemattomine riskeineen?

| — | Jotta voidaan välttää edellä mainitut vakavat seuraukset, katsooko komissio, että on tarpeen harkita mahdollisuutta ottaa käyttöön kiintiöimistoimia? |
| --- | --- |

—

Jotta voidaan välttää edellä mainitut vakavat seuraukset, katsooko komissio, että on tarpeen harkita mahdollisuutta ottaa käyttöön kiintiöimistoimia?

| — | Mitä muita aloitteita komissio mahdollisesti aikoo ehdottaa, jotta voidaan välttää pahin vaihtoehto eli monien pienyritysten sulkeminen? |
| --- | --- |

—

Mitä muita aloitteita komissio mahdollisesti aikoo ehdottaa, jotta voidaan välttää pahin vaihtoehto eli monien pienyritysten sulkeminen?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Komissio seuraa erittäin tiiviisti teräksen ja värimetallien sekä niiden valmistuksessa tarvittavien raaka-aineiden maailmanmarkkinoiden kehitystä ja vaikutusta, joka Aasian alueen kasvavalla kysynnällä on mainittujen tuotteiden markkinoihin ja hintoihin unionin maissa. Tilanne koskettaa tällä hetkellä erityisesti rauta- ja metallialoja, joilla kaikkien tarvittavien panosraaka-aineiden, kuten rautaromun, koksin ja rautaseosten, hinnat ovat samanaikaisesti nousseet.

Yhteisö on tärkeä teräksen ja metallien tuottaja. Tällaisena aikana, jolle on ominaista kysynnän ja maailmanhintojen voimakas kasvu, kaikkien toimijoiden olisi tarkkaan mitoitettava hankintansa ja varastonsa, jotta niiden kasvava rahoitusvaikutus olisi yritystoiminnan kannalta mahdollisimman pieni. Metalliteollisuus on tämän väistämättömän tilanteen edessä, samoin kuin kaikki tuotantoketjuun kuuluvat ja tuotteiden jakelusta vastaavat toimijat. Pienyrityksillä on kuitenkin haittaa vähäisestä neuvottelukapasi-teetista suhteessa suurasiakkaisiin. Tältä kannalta on arvioitavissa, että yhteisön markkinoihin kohdistuu pikemmin voimakasta hintapainetta kuin raaka-aineiden saantiongelmia.

Tilanteen jatkuminen merkitsee selviä riskejä metalleja käyttäville pienyrityksille. Viime viikkoina on ollut nähtävissä Aasian kysynnän merkittävää laantumista, jolla on välitön vaikutus maailman hintatasoon. Vaikka tässä vaiheessa ei voida vetää johtopäätöksiä kehityksestä, suuntaa voidaan pitää rohkaisevana viestinä.

Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavansa jatkossakin päättäväisesti ja mahdollisimman tiiviisti metallimarkkinoiden kehitystä ja aikovansa käyttää kaikkia keinojaan puuttuakseen sellaiseen epätasapainotilanteeseen, josta saattaa aiheutua todellista pulaa.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/930 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/930

---

(2004/C 84 E/1028)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1024/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Olympic Airways

Kreikkalainen lehdistö on tiedottanut, että lähipäivinä komissio käynnistää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa menettelyn Kreikkaa vastaan Olympic Airways -yhtiölle myönnetystä laittomasta valtiontuesta. Julkaistujen tietojen mukaan komissio arvioi, että on syytä olettaa laittomia tukia maksetun Olympic Airwaysin kahtiajakoprosessin ja Olympic Airlinesin yksityistämisyrityksen aikana sekä Kreikan lentoasemien kehittämiseen käytettävien matkustajaverojen (nk. ”spatosimo”) perimisen ja jakamisen aikana.

Kysymykseeni (E-2837/03 (1)), joka koski Olympic Airwaysin työntekijöiden oikeuksien turvaamista uuden Olympic Airlines -yhtiön muodostamisen jälkeen, komissio vastasi, että se tutkii asiaa ja ilmoittaa meille tutkimuksensa tuloksista.

Voiko komissio, edellä mainitun huomioon ottaen, kertoa, mitkä ovat sen oikeudelliset perustelut laittomille tuille? Mitkä ovat uuteen yhtiöön siirrettävien työntekijöiden ja vanhaan yhtiöön jäävien työntekijöiden oikeuksien turvaamista direktiivin 98/50/EY (2) 3 ja 4 artikkelin mukaisesti koskevan tutkimuksen tulokset (vastaus kysymykseen E-2837/03)?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan täydentävään vastaukseen, jonka komissio on antanut hänen kirjalliseen kysymykseensä E-2837/03 (3).

---

(1)  EUVL C 58 E, 6.3.2004, s. 206.

(2)  EYVL L 201, 17.7.1998, s. 88.

(3)  EUVL C 58 E, 6.3.2004.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/931 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/931

---

(2004/C 84 E/1029)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1026/04

esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Kuorma-autojen akselipainon punnitukset Saksan ja Tšekin rajalla

Euroopan unionin itälaajentumisen myötä kaikkien rajatarkastusten, passitarkastuksia lukuun ottamatta, on määrä poistua Euroopan unionin sisäisiltä rajoilta. Vieraillessani Saksan ja Tšekin välisellä Schirndingin rajanylityspaikalla sain kuitenkin tietää, että Tšekin hallitus aikoo jatkaa kuorma-autojen, erityisesti niiden akselipainon, punnituksia. Tämä pidentäisi merkittävästi odotusaikoja rajalla ja tekisi tyhjäksi yhden itälaajentumiselta odotetuista konkreettisista eduista eli tuntien pituisiksi venyvien odotusaikojen jäämisen historiaan.

| 1. | Tietääkö komissio edellä kuvatusta Tšekin hallituksen aikeesta? |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio edellä kuvatusta Tšekin hallituksen aikeesta?

| 2. | Olisiko kyseisen käytännön jatkaminen sovitettavissa yhteen Euroopan unionin jäsenyysvelvoitteiden kanssa? |
| --- | --- |

2.

Olisiko kyseisen käytännön jatkaminen sovitettavissa yhteen Euroopan unionin jäsenyysvelvoitteiden kanssa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Valvonnan poistamisesta jäsenvaltioiden rajoilla maantie- ja sisävesiliikenteessä 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4060/89 (1) 3 artiklassa säädetään, että valvontaa, jota jäsenvaltiot yhteisön oikeuden tai kansallisen oikeuden nojalla harjoittavat jäsenvaltioiden välisessä maantie- ja sisävesiliikenteessä, ei enää suoriteta rajavalvontana vaan yksinomaan osana tavanomaista valvontaa, jota harjoitetaan jäsenvaltion koko alueella ketään syrjimättä.

Liittymissopimuksen liitteessä V, joka koskee Tšekissä sovellettavia siirtymätoimenpiteitä, ei määrätä väliaikaisesta poikkeuksesta edellä mainittuun sääntöön. Tämän vuoksi järjestelmällinen rajavalvonta, jota Tšekki arvoisan parlamentin jäsenen mukaan harjoittaisi edelleen myös liittymisensä voimaantulon jälkeen, ei todeksi osoittautuessaan ilmeisestikään olisi yhteisön oikeuden mukaista.

Komissio muistuttaa myös, että Tšekille ei ole myönnetty siirtymäaikaa tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista 25 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/53/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna 18. helmikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/7/EY (3), soveltamisen suhteen, vaan kyseistä direktiiviä sovelletaan kaikilta osin heti Tšekin liityttyä unioniin.

---

(1)  EYVL L 390, 30.12.1989.

(2)  EYVL L 235, 17.9.1996.

(3)  EYVL L 67, 9.3.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/932 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/932

---

(2004/C 84 E/1030)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1033/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Yleisölainat Portugalin kirjastoissa

Erään Internetissä liikkuvan vetoomuksen mukaan komissio päätti 16. tammikuuta 2004 pyytää virallisesti Portugalilta, Espanjalta, Ranskalta, Italialta, Irlannilta ja Luxemburgilta tietoja, jotka koskevat julkisten lainaus- ja vuokrausoikeuksien sekä henkisen omaisuuden alan tekijänoikeuden lähioikeuksien noudattamista kansallisella tasolla.

Tämä merkitsee sitä, että kirjojen ja muiden julkaisujen lainaaminen portugalilaisissa yleisissä, koulujen, yliopistojen jne. kirjastoissa saattaa tulla veronalaiseksi toiminnaksi.

Portugalin kaltaisessa maassa, jossa taloudelliset vaikeudet ja lukuharrastuksen suppeus vaikeuttavat laajojen yhteiskuntakerrosten tiedon ja kulttuurin saamista, tällainen toimenpide olisi katastrofaalinen ja se tekisi tyhjäksi lukuharrastuksen edistämistyön ja olisi askel väärään suuntaan työssä portugalilaisten tietojen ja taitojen kehittämiseksi, jotta he voisivat vastata menestyksekkäästi tietoyhteiskunnan haasteisiin.

| 1. | Vahvistaako komissio tämän tiedon? Mikäli vastaus on kyllä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että kansalaiset voivat hankkia vapaasti ja rajoittamattomasti tietoa ja tutustua ajatusten ilmaisumuotoihin ja kulttuuriin? |
| --- | --- |

1.

Vahvistaako komissio tämän tiedon? Mikäli vastaus on kyllä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että kansalaiset voivat hankkia vapaasti ja rajoittamattomasti tietoa ja tutustua ajatusten ilmaisumuotoihin ja kulttuuriin?

| 2. | Mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta nykyinen kirjastoja, arkistoja, museoita ja muita samantyyppisiä laitoksia, joita koskee henkistä omaisuutta koskevaan lakiin tehty poikkeus, suosiva järjestelmä säilytetään Portugalin lainsäädännössä täsmälleen samoin ehdoin kuin nyt, eli vuokraus- ja lainausoikeuksista annetulla direktiivillä 92/100/ETY (1) perustettujen oikeudellisten kehysten mukaisesti? |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta nykyinen kirjastoja, arkistoja, museoita ja muita samantyyppisiä laitoksia, joita koskee henkistä omaisuutta koskevaan lakiin tehty poikkeus, suosiva järjestelmä säilytetään Portugalin lainsäädännössä täsmälleen samoin ehdoin kuin nyt, eli vuokraus- ja lainausoikeuksista annetulla direktiivillä 92/100/ETY (1) perustettujen oikeudellisten kehysten mukaisesti?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Yleisölle lainaamista koskeva oikeus yhdenmukaistettiin vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/100/ETY 1 ja 5 artiklalla vuonna 1992. Jäsenvaltiot hyväksyivät tämän direktiivin neuvoston äänestyksessä yksimielisesti.

Direktiivin lainausoikeuskäsitteen (2) avulla halutaan edistää todellisten sisämarkkinoiden toteutumista henkisen omaisuuden suojaamien esineiden ja palvelujen alalla ja ottaa huomioon jäsenvaltioiden erilaiset perinteet yleisölle suuntautuvassa lainaustoiminnassa. Siksi direktiivin 5 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat poiketa yksinoikeudesta lainata yleisölle, jos ainakin tekijät saavat korvauksen tästä lainauksesta. Jäsenvaltiot voivat myös vapauttaa tietyt yleisölle lainaamista harjoittavien laitosten ryhmät lainausoikeuden soveltamisesta.

Näin ollen on mahdollista löytää tasapaino luovan työn tekijöille maksettavan oikeudenmukaisen ja tarpeellisen palkkion ja yleisölle lainaamisen kautta taattavan kulttuuriesineiden mahdollisimman suuren saatavuuden ja tunnettuuden välillä. Sisämarkkinoista vastaava komissaari korosti nimenomaan tätä seikkaa 16. syyskuuta 2002 (3), kun julkaistiin raportti yleisölle lainaamista koskevan oikeuden soveltamisesta jäsenvaltioissa (4).

| | Hänen mukaansa haasteena on huolehtia siitä, että kulttuuriesineet ovat aina yleisön saatavilla, ja siitä, että niiden luojat saavat vastikkeeksi korvauksen, jonka avulla he pystyvät jatkamaan työtään ja tuottamaan yleisölle iloa. |
| --- | --- |

Hänen mukaansa haasteena on huolehtia siitä, että kulttuuriesineet ovat aina yleisön saatavilla, ja siitä, että niiden luojat saavat vastikkeeksi korvauksen, jonka avulla he pystyvät jatkamaan työtään ja tuottamaan yleisölle iloa.

Tämän tasapainon sekä direktiivin moitteettoman soveltamisen takaamiseksi komissio on käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla rikkomisesta johtuvia menettelyjä sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole saattaneet direktiivin 92/100/ETY 1 ja 5 artiklaa osaksi kansallista lainsäädäntöä tai jotka ovat toteuttaneet täytäntöönpanotoimet virheellisesti (ja jotka ovat esimerkiksi vapauttaneet kaikki yleisölle lainaamista harjoittavien laitosten luokat lainausoikeuden soveltamisesta (5)), mikä kieltämättä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja aiheuttaa vahinkoa edunsaajille. Komission on perussopimusten valvojana varmistettava, että yhteisön primaari- ja johdettua oikeutta sovelletaan kaikilta osin moitteettomasti kaikissa jäsenvaltioissa.

Lisäksi komissio haluaa todeta, että sen tehtävänä ei ole säätää tai päättää, millainen järjestelmä jäsenvaltioissa on otettava käyttöön edellä mainitun direktiivin täytäntöönpanon takaamiseksi. Tämä tehtävä kuuluu jäsenvaltioille, jotka voivat sitä paitsi toimia varsin joustavasti pannessaan täytäntöön yleisölle lainaamista koskevan oikeuden (6).

Komission on kuitenkin valvottava, että yleisölle lainaamista koskevaa oikeutta sovelletaan tosiasiallisesti kaikissa jäsenvaltioissa yhteisön lainsäätäjän yhdenmukaistamalla tavalla.

---

(1)  EYVL L 346, 27.11.1992, s. 61.

(2)  Ks. lainausoikeutta Euroopan unionissa käsittelevän komission tiedonannon kohta 3.3, KOM(2002) 502 lopullinen.

(3)  Ks. lehdistötiedote IP/02/1303.

(4)  Ks. edellä mainitun tiedonannon alaviite 1.

(5)  Ks. lehdistötiedote IP/04/60, 16.1.2004.

(6)  Ks. direktiivin 92/100/ETY 5 artikla ja tiedonannon (KOM(2002) 502 lopullinen) kohdat 3.3 ja 3.4.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/933 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/933

---

(2004/C 84 E/1031)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1034/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Komission järjestämissä kilpailuissa tapahtuneet väärinkäytökset

Minulle on toimitettu eräitä valituksia komission järjestämissä kilpailuissa ilmenneestä portugalilaisten hakijoiden syrjimisestä. Eräs viimeisimmistä koskee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (1) julkaistua avointa kilpailua, johon osallistui portugalilainen asianajaja José Manuel Barbosa Gonçalves Viana de Castelo. Hän on jo valittanut asiasta Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen. Siellä kävi selväksi, että valintalautakunta oli syyllistynyt vakaviin virheisiin, jotka koskivat lopullista vastauslomaketta (osa vastauksista vedettiin myöhemmin pois, koska kysymyksetkin oli poistettu), valitusaikoja, kysymyspapereissa olleita epätarkkuuksia, ristiriitaisuuksia, huonoja käännöksiä ja ilmiselviä virheitä.

Ei voida ottaa riskiä, että EU:n toimielimissä olisi yliedustettuina tiettyjen kansallisuuksien virkamiehet, joita suojeltaisiin epäselvillä perusteilla.

Voiko komissio ilmoittaa mihin toimiin se aikoo ryhtyä taatakseen kaikille ehdokkaille samat olosuhteet, puolueettomuuden ja koskemattomuuden ja että heidän pätevyyttään arvioidaan objektiivisin perustein?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 25. maaliskuuta 2004 antamaan lausuntoon kilpailuun osallistuneen hakijan nostamasta kanteesta. Tuomioistuin hylkäsi kaikki Barbosan väitteet. Näin ollen komission ei voida väittää syyllistyneen sellaisiin säännönvastaisuuksiin, joista sitä on syytetty. Kopio tästä tuomiosta on lähetetty suoraan arvoisalle jäsenelle.

Komissio voi myös vahvistaa, että vakiintuneiden järjestelyjen mukaisesti on ryhdytty kaikkiin mahdollisiin toimiin, joilla varmistetaan kaikkien esivalintakokeisiin ja kirjallisiin kokeisiin osallistuneiden hakijoiden yhdenvertainen kohtelu arvoisan jäsenen mainitsemassa kilpailussa.

Kuten kaikissa kilpailuissa, tässäkin tapauksessa koeasiakirjoja valmistelemaan ja arvostelemaan nimitettiin riippumaton valintalautakunta. Tähän lautakuntaan kuului pätevä joukko kokeneita komission virkamiehiä, jotka edustivat laajasti yhteisön eri kieliä ja työskentelivät kilpailun kohteena olevilla kahdella alalla. Kysymykset tarkastettiin huolellisesti ennen komission käännöspalveluun lähettämistä. Kaikki vastaukset — optisesti luettavat lomakkeet, joille hakijat merkitsivät vastauksensa esivalintakokeissa, sekä kirjoitetut vastaukset — säilyivät nimettöminä koko arvosteluprosessin ajan. Kunkin kokeen arvosteli kaksi itsenäisesti työskentelevää arvostelijaa. Tarvittaessa vastaus arvosteltiin kolmannen kerran, ennen kuin valintakomitea päätti lopullisesta arviosta.

Vastauksena väitteeseen, joka koski ”tiettyjen kansallisuuksien virkamiesten yliedustusta”, komissio korostaa tämän erityistapauksen yhteydessä, että kilpailu koskee kahta eri alaa (”ulkosuhteet” — ala 1 — ja ”kehitysapu” — ala 2), joita kumpaakin varten laadittiin erillinen varallaololuettelo. Ensin mainittua alaa koskeva luettelo oli melko lyhyt, ja siinä oli 80 hyväksyttyä hakijaa. Tässä luettelossa olevista henkilöistä merkittävä osa oli tietyn jäsenvaltion kansalaisia — joskaan yliedustuksesta ei suinkaan ollut kyse. Toista alaa koskevassa luettelossa, jossa oli 250 hyväksyttyä hakijaa, eri kansalaisuuksien edustus oli tasaisempi. Käytetyillä hallinnollisilla menettelyillä, jotka olivat tiukkoja ja avoimia, varmistettiin, että kaikkia hakijoita kohdeltiin samalla tavoin puolueettomasti ja riippumattomasti. Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo siksi, että yhtäläinen kohtelu on varmistettu prosessin kaikissa vaiheissa.

Vastauksena arvoisan jäsenen yleisempään huomautukseen tiettyjen kansalaisuuksien edustajien yliedustuksen välttämisestä, komissio korostaa olevansa lain nojalla velvoitettu ja poliittisesti sitoutunut ylläpitämään maantieteellistä tasapainoa eri toimielimissä niiden tiukkojen menettelyjen puitteissa, joilla taataan, että valinnat perustuvat kaikissa tapauksissa pätevyyteen.

---

(1)  EYVL C 110 A, 11.4.2001.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/934 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/934

---

(2004/C 84 E/1032)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1041/04

esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004) Aihe: Matkapuhelinten numeron siirrettävyys

1.   Voiko komissio tehdä selkoa niistä EU:n nykyisistä ja uusista jäsenvaltioista, joissa matkapuhelinten numeron siirrettävyyttä ei vielä ole otettu käyttöön 1. maaliskuuta 2004 mennessä?

| 2. | Voiko komissio tehdä selkoa siitä, missä määrin jäsenvaltioiden matkapuhelinoperaattorit asettavat niille asiakkaille, jotka haluavat vaihtaa operaattoria ja säilyttää numeronsa, pitkien odotusaikojen tai kulujen laskuttamisen kaltaisia ehtoja? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio tehdä selkoa siitä, missä määrin jäsenvaltioiden matkapuhelinoperaattorit asettavat niille asiakkaille, jotka haluavat vaihtaa operaattoria ja säilyttää numeronsa, pitkien odotusaikojen tai kulujen laskuttamisen kaltaisia ehtoja?

| 3. | Numeron siirrettävyys -palvelu olisi pitänyt ottaa käyttöön jäsenvaltioissa jo vuoden 2002 keskivaiheilla. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät vielä ole täyttäneet tätä vaatimusta saadakseen ne toteuttamaan kyseisen palvelun lyhyellä aikavälillä? |
| --- | --- |

3.

Numeron siirrettävyys -palvelu olisi pitänyt ottaa käyttöön jäsenvaltioissa jo vuoden 2002 keskivaiheilla. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät vielä ole täyttäneet tätä vaatimusta saadakseen ne toteuttamaan kyseisen palvelun lyhyellä aikavälillä?

| 4. | Miten komissio suhtautuu, markkinoiden toimivuuden kannalta katsoen, operaattoreiden asettamiin ehtoihin, kuten pitkät odotusajat, kulujen laskuttaminen ja niin edelleen? |
| --- | --- |

4.

Miten komissio suhtautuu, markkinoiden toimivuuden kannalta katsoen, operaattoreiden asettamiin ehtoihin, kuten pitkät odotusajat, kulujen laskuttaminen ja niin edelleen?

| 5. | Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että markkinoiden aidon toiminnan edistämiseksi kyseisenlaisten ehtojen asettamista on rajoitettava mahdollisimman tarkoin? |
| --- | --- |

5.

Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että markkinoiden aidon toiminnan edistämiseksi kyseisenlaisten ehtojen asettamista on rajoitettava mahdollisimman tarkoin?

| Erkki | Liikasen komission puolesta antama vastaus |
| --- | --- |

Erkki

Liikasen komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

1. Matkapuhelinnumeron siirrettävyydestä säädetään direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 30 artiklassa. Direktiiviä sovelletaan 25. päivästä heinäkuuta 2003.

| Itävaltaa | lukuun ottamatta siirrettävyys on otettu käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa 1. maaliskuuta 2004.
  Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan matkapuhelinnumeron siirrettävyys on uusissa jäsenvaltioissa sisällytetty luonnoksiin kansallisiksi säädöksiksi, joilla sähköistä viestintää koskeva yhteisön sääntely saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Käytännössä tämä tapahtuu kuitenkin vasta hieman
  1. toukokuuta 2004 tapahtuneen liittymisen jälkeen, lukuun ottamatta Liettuaa ja Unkaria, joissa siirrettävyys ilmeisestikin on jo pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

Itävaltaa

lukuun ottamatta siirrettävyys on otettu käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa 1. maaliskuuta 2004.

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan matkapuhelinnumeron siirrettävyys on uusissa jäsenvaltioissa sisällytetty luonnoksiin kansallisiksi säädöksiksi, joilla sähköistä viestintää koskeva yhteisön sääntely saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Käytännössä tämä tapahtuu kuitenkin vasta hieman

1. toukokuuta 2004 tapahtuneen liittymisen jälkeen, lukuun ottamatta Liettuaa ja Unkaria, joissa siirrettävyys ilmeisestikin on jo pantu täytäntöön.

| 2. | Yleispalveludirektiivissä säädetään, että kansallisten sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että tilaajille aiheutuvat välittömät kustannukset eivät vaikuta numeron siirtämistä ehkäisevästi. Joulukuussa 2003 julkaistussa yhdeksännessä täytäntöönpanokertomuksessa (1) komissio totesi, että numeron siirrettävyyden suosio vaikutti olevan yhteydessä siirtämispalvelun tarjoajan vahvistamaan hinnoitteluun. Kuusi miljoonaa matkapuhelinnumeroa oli siirretty 1. elokuuta 2003 mennessä. Komission tietoon ei ole tullut, että jäsenvaltioissa olisi esiintynyt matkapuhelinnumeroiden siirrtettävyyteen liittyviä erityisongelmia, lukuun ottamatta Itävaltaa, kuten jo edellä todetaan |
| --- | --- |

2.

Yleispalveludirektiivissä säädetään, että kansallisten sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että tilaajille aiheutuvat välittömät kustannukset eivät vaikuta numeron siirtämistä ehkäisevästi. Joulukuussa 2003 julkaistussa yhdeksännessä täytäntöönpanokertomuksessa (1) komissio totesi, että numeron siirrettävyyden suosio vaikutti olevan yhteydessä siirtämispalvelun tarjoajan vahvistamaan hinnoitteluun. Kuusi miljoonaa matkapuhelinnumeroa oli siirretty 1. elokuuta 2003 mennessä. Komission tietoon ei ole tullut, että jäsenvaltioissa olisi esiintynyt matkapuhelinnumeroiden siirrtettävyyteen liittyviä erityisongelmia, lukuun ottamatta Itävaltaa, kuten jo edellä todetaan

| 3. | Komissio harkitsee parhaillaan asianmukaisia toimia Itävallan suhteen. |
| --- | --- |

3.

Komissio harkitsee parhaillaan asianmukaisia toimia Itävallan suhteen.

| 4. | Kuten jo edellä todetaan, komission tietämyksen mukaan jäsenvaltioissa ei ole esiintynyt erityisiä ongelmia. Jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset ovat määritelleet matkapuhelinnumeroiden siirrettävyyteen sovellettavat ehdot, joita sovelletaan siinä tapauksessa, että palvelun tarjoajat eivät ole pystyneet pääsemään yksimielisyyteen. |
| --- | --- |

4.

Kuten jo edellä todetaan, komission tietämyksen mukaan jäsenvaltioissa ei ole esiintynyt erityisiä ongelmia. Jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset ovat määritelleet matkapuhelinnumeroiden siirrettävyyteen sovellettavat ehdot, joita sovelletaan siinä tapauksessa, että palvelun tarjoajat eivät ole pystyneet pääsemään yksimielisyyteen.

| 5. | Komissio uskoo, että kuluttajiin kohdistettavat ehdot olisi rajoitettava mahdollisimman vähiin kilpailun lisäämiseksi. |
| --- | --- |

5.

Komissio uskoo, että kuluttajiin kohdistettavat ehdot olisi rajoitettava mahdollisimman vähiin kilpailun lisäämiseksi.

---

(1)  KOM(2003) 715 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/935 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/935

---

(2004/C 84 E/1033)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1042/04

esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) ja Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Eläkkeet: yksityisten eläkkeiden syrjintä

Voiko komissio selventää, minkä takia kolmannen pilarin eläkejärjestelmät (yksilölliset eläkevakuutukset, yksilölliset ryhmäeläkevakuutukset ja osuuseläkkeet) sisällytetään naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetun direktiiviehdotuksen (1) soveltamisalaan, mutta toisen pilarin eläkejärjestelmät (ammatilliset eläkejärjestelmät) jätetään sen ulkopuolelle? Myöntääkö komissio, että tämä on yksityisen sektorin syrjintää?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetussa komission ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi kielletään sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö vakuutuspalveluissa ja yksityisissä (kolmannen pilarin) eläkejärjestelmissä. Ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan.

Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/378/ETY (2) (sellaisena kuin se on muutettuna 20. joulukuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/97/EY (3)) sallitaan sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö työeläkejärjestelmissä (toisen pilarin järjestelmissä). Direktiivit perustuvat EY:n perustamissopimuksen 141 artiklaan, koska ne liittyvät työllisyyskysymyksiin.

EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuva ehdotus neuvoston direktiiviksi ei koske toisen pilarin eläkkeitä, sillä nämä kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan nojalla annettavan lainsäädännön piiriin.

---

(1)  KOM(2003) 657 lopullinen - C5-0654/2003.

(2)  EYVL L 225, 12.8.1986.

(3)  EYVL L 46, 17.2.1997.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/936 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/936

---

(2004/C 84 E/1034)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1057/04

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Eräiden Kiinan harjoittamien kauppatapojen vaikutukset yhteisön tekstiilialalle

Espanjan tekstiilialan järjestö Consejo Intertextil on pyytänyt Maailman kauppajärjestöä lykkäämään tekstiili- ja vaatetusalan sopimuksen voimaantuloa kolmella vuodella vuoteen 2007. Sopimuksella alalta poistetaan kaikki kiintiöt ja se vapautetaan kokonaan. Syynä pyyntöön ovat eräät ”epäreilut” kaupankäynnin toimintatavat, joita eräät sopimuksen allekirjoittajamaat, kuten Kiina harjoittavat.

Toiset maat, muun muassa Yhdysvallat, Turkki ja Meksiko ovat allekirjoittaneet Espanjan kanssa niin sanotun ”Istanbulin julistuksen”, jossa ne ilmoittivat ”pelkäävänsä, että Kiina saa maailmanlaajuisesti hallitsevan aseman tekstiili- ja vaatetusalalla”, jos se jatkaa edellä mainittuja kansainvälisen yhteisön laittomiksi katsomia toimintatapoja.

Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista tapahtumista?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Euroopan tekstiilialan puolustamiseksi Kiinan harjoittamalta ”epäreilulta” kaupankäynniltä?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen ns. Istanbulin julistuksen sisällöstä. Siinä Yhdysvaltojen, Meksikon ja Turkin toimialayhdistykset vaativat tekstiili- ja vaatetustuotteista tehdyn sopimuksen (ATC) voimassaolon jatkamista kahdella vuodella sen voimassaolon päätyttyä vuoden 2004 lopussa. Maailman kauppajärjestön (WTO) pääjohtajalle lähetettiin 4. toukokuuta 2003 kirje asiasta. Lisäksi tiedetään, että Italian ja Espanjan teollisuus tukee tätä aloitetta. Myös tietyt kehitysmaat, varsinkin Saharan eteläpuoliset maat, näyttävät tukevan ATC:n voimassaolon jatkamista.

Komissio haluaa huomauttaa, että ATC oli Uruguayn kierroksen neuvotteluissa merkittävä saavutus kehitysmaiden hyväksi ja ettei se aio luopua tästä huolellisten neuvottelujen saavutuksesta. Itse asiassa EU, Yhdysvallat, Kanada ja Japani ovat jo ilmoittaneet WTO:n tekstiilitarkkailuelimelle, että ATC:n määräysten mukaisesti WTO:n jäsenten tekstiili- ja vaatetustuotteiden tuontirajoitukset poistetaan aikataulun mukaisesti vuoden 2004 loppuun mennessä. WTO:n jäsenten olisi sovittava kaikista ATC:n sisältöön ja erityisesti sen kestoon tai jatkamiseen tehtävistä muutoksista. Komission tietojen mukaan yksikään WTO:n jäsen ei ole toistaiseksi tehnyt tällaista ehdotusta.

Epäreilua kilpailua koskevista arvoisan parlamentin jäsenten huomioista voidaan todeta, että polkumyynnin tai tuetun tuonnin vastaiset toimenpiteet tai suojatoimenpiteet ovat mahdollisia Euroopan teollisuuden tekemän valituksen perusteella, kun tarvittavat edellytykset täyttyvät.

Lisäksi on Kiinaan sovellettavia erityissääntöjä, joiden mukaan suojatoimenpiteisiin voidaan ryhtyä kyseisen maan tuonnin osalta ATC:n voimassaolon päätyttyä. Pöytäkirja Kiinan liittymisestä WTO:hon sallii tällaiset erityistoimenpiteet.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/937 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/937

---

(2004/C 84 E/1035)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1062/04

esittäjä(t): Christine De Veyrac (PPE-DE) komissiolle

(30. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Euroopan unionin laajentumisen maahanmuuttoa koskevat ja taloudelliset seuraukset

Euroopan komissio esitti 26. helmikuuta 2004 uuden tutkimuksen, joka toteutettiin yhteistyössä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kanssa ja joka koski työntekijöiden muuttovirtojen kehitystä seuraavan laajentumisen jälkeen. Tutkimuksesta käy ilmi, että viiden seuraavan vuoden aikana unionin uusista jäsenvaltioista siirtynee nykyisiin jäsenvaltioihin noin yksi prosentti väestöstä eli noin 220 000 henkilöä vuodessa.

Onko komissiolla maakohtaiset arviot muuttomääristä? Mitkä ovat unionin laajentumisen ennakoitavissa olevat muuttovaikutukset Ranskaan?

Mitkä ovat laajentumisen taloudelliset vaikutukset työmarkkinoihin sellaisessa maassa kuin Ranska, jossa työttömyysaste on erityisen korkea?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema tutkimus perustuu Eurobarometri-mielipidekyselyn tuloksiin. Kysely tehtiin väestöotokselle tulevissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa, ja siinä kysyttiin muun muassa aikomuksesta muuttaa unioniin seuraavien viiden vuoden aikana. Kyselyn perusteella voidaan arvioida, että näistä maista nykyisen unionin alueelle vuosittain tuleva mahdollinen muuttovirta käsittää noin 220 000 henkilöä. Koska kyse on mielipidekyselystä, tuloksia on tulkittava varovaisesti. Tiedot osoittavat kuitenkin oikeiksi komission aiemmista tutkimuksista (1) saadut tulokset, joiden mukaan ennakoitavat muuttovirrat uusista jäsenvaltioista nykyisiin jäsenvaltioihin ovat määrältään vähäisiä, vaikka näistä tutkimuksista saadut muuttovirtoja koskevat arviot perustuvatkin tilastolliseen mallintamiseen, eivätkä ne näin ollen ole verrattavissa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tutkimuksessa esitettyihin lukuihin.

Päivitetyn tutkimuksen mukaan Ranskassa asui vuonna 2001 noin 25 000 Keski- ja Itä-Euroopan maista peräisin olevaa henkilöä verrattuna 22 000 henkilöön vuonna 1997. Heidän osuutensa oli 0,04 prosenttia kokonaisväestöstä. Ranskaa kohti suuntautuvien muuttovirtojen koon arvioidaan olevan 7 000 henkilöä vuonna 2004 ja 9 000 henkilöä vuonna 2005. Tutkimukset vahvistavat, että tärkeimmät Keski- ja Itä-Euroopan maista lähtevien muuttovirtojen kohteet ovat Saksa ja Itävalta.

Työmarkkinoihin kohdistuvien tämän laajentumisen taloudellisten vaikutusten osalta komissio katsoo, että unionin on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla laajentumisen positiiviset vaikutukset unionin talouteen. (2) Lisäksi komission tiedonannossa ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys” (3) korostettiin maahanmuuton myönteisiä vaikutuksia talouden kasvuun ja työllisyyteen Euroopan unionissa ja muistutettiin, ettei ole konkreettisia osoituksia siitä, että maahanmuutto johtaisi työttömyyden kasvuun. Komissio katsoo, että työvoiman liikkuvuus unionin sisällä ja maahanmuuton tarjoamien mahdollisuuksien parempi hyödyntäminen ovat keskeisiä tekijöitä EU:n kilpailukyvyn ja Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

---

(1)  ”The Impact of Eastern Enlargement on Employment and Labour Markets in the EU Member States” ja sen päivitys ”Potential Migration from Central and Eastern Europe into the EU-15 — An Update”. Tutkimus ja sen päivitys ovat saatavilla osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_analysis/impact_en.htm).

(2)  KOM(2004) 29 lopullinen.

(3)  KOM(200 3) 3 3 6 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/938 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/938

---

(2004/C 84 E/1036)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1063/04

esittäjä(t): Marie-Françoise Duthu (Verts/ALE) komissiolle

(30. maaliskuuta 2004)

Aihe:   Venäjän ja Tšetšenian konflikti — Euroopan unioni sovittelijana Vladimir Putinin ja Asian Mashadovin hallitusten välillä

Kaksi erittäin raakaa ja väkivaltaista sotaa on tehnyt tuhojaan Tšetšeniassa vuodesta 1994 alkaen. Viimeisimpien arvioiden mukaan viidesosa siviiliväestöstä on tapettu, 400 000 asukkaan pääkaupunki on hajotettu, infrastruktuuri on täysin tuhottu, ja sadat tuhannet pakolaiset yrittävät jatkaa elämäänsä ”väliaikaisten” leirien kurjissa olosuhteissa.

Kaikki alueella työskentelevät humanitaariset ja ihmisoikeuksia puolustavat kansalaisjärjestöt ovat todenneet saman asian. Siviiliväestön kannalta tilanne on heikentynyt vakavasti, katoamisten määrä on lisääntynyt ja Venäjän armeijan joukot ovat tehneet ”puhdistuksia” eli murhanneet kylien väkeä.

Venäjän panssarivaunujen ollessa vielä Groznyn kaduilla Venäjän hallitus määräsi ”kansanäänestyksen””uudesta perustuslaista”23. maaliskuuta 2003 keskellä sodankäyntiä. Tulokset, joiden mukaan osallistumisaktiivisuus oli neuvostoajan tyyliin 80 prosenttia ja 96 prosenttia äänesti kyllä, ovat kaikkien puolueettomien tarkkailijoiden mielestä kiistanalaiset.

Venäjän hallituksen edustajasta Ahmed Kadyrovista tuli 5. lokakuuta 2003 lavastettujen vaalien kautta Tšetšenian tasavallan ”virallinen” presidentti. Tuskin epäselväksi jäänyt tarkoitus oli eristää poliittisesti viimeisin laillisesti valittu tšetšenialainen Aslan Mashadovin hallitus, jonka valinnan Etyj tunnusti vuonna 1997 ja joka tähän päivään asti on ollut ainoa laillinen hallitus.

Toisen sodan alusta eli lokakuusta 1999 lähtien Euroopan parlamentti ja Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous ovat hyväksyneet hyvin monia päätöslauselmia, joissa pyydetään löytämään poliittinen ratkaisu Tšetšenian konfliktiin. Pyyntö, kuten tiedämme, on jäänyt toteutumatta.

Luulen, että EU voisi tehdä enemmänkin kuin se nykyään tekee tukeakseen poliittisen neuvotteluratkaisun löytymistä meneillään olevaan konfliktiin.

Etsittäessä vakavasti poliittista ratkaisua Tšetšenian sotaan on lopulta ilmiselvästi ennemmin tai myöhemmin istutettava konfliktin molemmat osapuolet, Vladimir Putinin ja Asian Mashadovin edustajat, neuvottelupöydän ääreen.

Mihin täsmällisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tulevina viikkoina ja kuukausina edistääkseen poliittisen neuvotteluratkaisun löytymistä? Toivooko komissio erityisesti aikaansaavansa dialogin konfliktin osapuolten, Vladimir Putinin ja Asian Mashadovin hallitusten, välille? Mitä kannustuskeinoja komissio aikoo käyttää keskustelun käynnistämiseksi?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Komissio on erittäin huolestunut Pohjois-Kaukasian tilanteesta. Venäjän asevoimien ja niiden tšetšeeni-liittolaisten sekä kapinallisten tekemistä ihmisoikeuksien loukkauksista ja siviileihin kohdistuvista kostoiskuista kantautuu jatkuvasti tietoja.

EU:n ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimus perustuu yhteisiin demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeviin arvoihin. Ne ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja Venäjän välisessä kumppanuudessa. Tämä todetaan 9. helmikuuta 2004 annetussa Venäjän-suhteita koskevassa komission tiedonannossa (1) ja neuvoston 23. helmikuuta 2004 tekemissä päätelmissä. Komission mielestä on välttämätöntä käydä avointa ja rehellistä vuoropuhelua Venäjän kanssa näistä kysymyksistä.

Komissio edistää ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittamista Venäjällä useilla hankkeilla, jotka rahoitetaan eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta. Nämä toimet toteutetaan yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Myös Tacis-ohjelma toimii aktiivisesti tällä alalla. Komissio ja Euroopan neuvosto ovat käynnistäneet Pohjois-Kaukasiassa yhteisohjelman, jolla edistetään moniarvoista demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta. Komissio myös kehottaa jatkuvasti Venäjää tutkimaan ihmisoikeuksien rikkomista koskevat väitteet tarkasti, puolueettomasti ja riippumattomasti. Syylliset olisi saatettava oikeuden eteen. Venäjän olisi myös sallittava Tšetšeniassa tapahtuvaa kidutusta koskevan Euroopan neuvoston raportin julkaiseminen sekä kidutuksia ja mielivaltaisia teloituksia tutkivien Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) tarkkailijoiden raportoiminen tilanteesta.

Komissio ottaa jatkossakin esille ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat kysymykset kansainvälisillä foorumeilla sekä EU:n ja Venäjän välisessä poliittisessa vuoropuhelussa, kuten Dublinissa 14. huhtikuuta 2004 pidetyssä EU:n ja Venäjän ministerikokouksessa ja toukokuussa 2004 Moskovassa pidettävässä EU:n ja Venäjän välisessä huippukokouksessa.

---

(1)  KOM(2004) 106 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/939 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/939

---

(2004/C 84 E/1037)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1072/04

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(6. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Ensimmäisen elävän jouluseimen muiston vaaliminen Grecciossa

Rietin maakunnassa sijaitseva Greccion kaupunki, joka on Beetlehemin ystävyyskaupunki, tunnetaan kaikkialla maailmassa siitä, että siellä vaalitaan Fransiskus Assisilaisen vuonna 1223 esittämän ensimmäisen elävän jouluseimen muistoa. Vuodesta 1973 Greccion matkailutoimisto on levittänyt ja suojannut tätä historiallisesti ja kulttuurisesti merkittävää ja omassa lajissaan ainutlaatuista tapahtumaa. Kaikkina näinä vuosina tehty työ on saanut kiinnostuksen siihen kasvamaan huomattavasti, jopa niin paljon, että paikalle saapuu tuhansittain ihmisiä kaikkialta maailmasta seuraamaan tapahtumaa, johon osallistuu yli tuhat aikakauden asuihin pukeutunutta ihmistä.

Tavoitteena on edistää kulttuurin ja perinteiden kansainvälistä levitystä, joka kuuluu Kulttuuri 2000 -ohjelman tavoitteisiin.

| 1. | Millaisia toimenpiteitä on suunniteltu tämäntyyppisten aloitteiden rahoittamiseksi Kulttuuri 2000 -ohjelman puitteissa? |
| --- | --- |

1.

Millaisia toimenpiteitä on suunniteltu tämäntyyppisten aloitteiden rahoittamiseksi Kulttuuri 2000 -ohjelman puitteissa?

| 2. | Kuuluko kyseinen ala vuoden 2004 ensisijaisiin tavoitteisiin? |
| --- | --- |

2.

Kuuluko kyseinen ala vuoden 2004 ensisijaisiin tavoitteisiin?

| 3. | Voidaanko tapahtumaa rahoittaa Kulttuuri 2000 -ohjelman ohella muistakin ohjelmista? |
| --- | --- |

3.

Voidaanko tapahtumaa rahoittaa Kulttuuri 2000 -ohjelman ohella muistakin ohjelmista?

| 4. | Onko komissiolla itsellään mahdollisuus tukea aloitetta? |
| --- | --- |

4.

Onko komissiolla itsellään mahdollisuus tukea aloitetta?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Kulttuuri 2000 -ohjelmalla pyritään kannustamaan taide- ja kulttuurialan yhteistyötä Euroopassa, ja sillä tähdätään yhteisen kulttuurialueen luomiseen. Ohjelmasta tuetaan hankkeita, jotka ovat suunnittelunsa, organisointinsa ja toteutuksensa suhteen eurooppalaisia hankkeita. Ohjelmasta voidaan siis myöntää tukea eurooppalaisten kumppaneiden kulttuuriyhteistyöhön liittyville hankkeille kaikilla taiteen ja kulttuurin aloilla (esittävät taiteet, veisto- ja kuvataiteet, kirjallisuus, kulttuuriperintö, kulttuurihistoria jne.).

Joka vuosi julkaistaan ehdotuspyyntö, jossa pyydetään esittämään seuraavana vuonna alkavia kulttuuriyhteistyöhön liittyviä hankkeita. Elokuussa 2003 julkaistiin näin ollen vuonna 2004 käynnistyviä hankkeita koskeva ehdotuspyyntö. Ehdotusten jättämisen määräajat olivat 30. lokakuuta ja 14. marraskuuta 2003 hanketyypin mukaan. Vuonna 2005 käynnistyviä hankkeita koskeva ehdotuspyyntö on määrä julkaista ennen vuoden 2004 alkupuoliskon päättymistä. Komissio ei ole määrännyt erityisiä painopisteitä tätä ehdotuspyyntöä varten.

Kulttuuri 2000 -ohjelman lisäksi kulttuurialan toimia tuetaan lukuisilla muillakin yhteisön toimilla. Näistä voidaan mainita erityisesti rakennerahastot, kuten käy ilmi komission vastikään laatimasta valmisteluasiakirjasta, joka on saatavilla Europa-palvelimella Internetissä seuraavassa osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/culture/eac/indexen.html). Greccion kaupunki ei kuitenkaan ole oikeutettu saamaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tukea ohjelmakaudella 2000—2006.

Jotta hanke voitaisiin toteuttaa yhteisön suojeluksessa, sen on täytettävä sekä eurooppalaista ulottuvuutta että luonnetta koskevat kriteerit. Komissio tarkastelee mielihyvin kaikki Greccion kaupungin sille mahdollisesti esittämät tukihakemukset. On kuitenkin syytä korostaa, että kyseessä on moraalinen tuki, johon ei liity mitään taloudellista velvoitetta komission puolelta, eikä se siis vaikuta mitenkään mahdollisesti myöhemmin esitettävän rahoitushakemuksen tuloksiin.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/940 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/940

---

(2004/C 84 E/1038)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1082/04

esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE) komissiolle

(1. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Alankomaiden päätös karkottaa maasta yli 26 000 kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta ihmistä

Alankomaiden on tehnyt päätöksen karkottaa maasta tuhansia kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita ihmisiä. Asian johdosta esitetään seuraavat kysymykset:

| 1. | Eikö tässä tapauksessa rikota palauttamiskiellon periaatetta, kun otetaan huomioon lukuisien turvapaikanhakijoiden alkuperämaissa nykyisin vallitseva tilanne (Irak, Iran, Afganistan ...)?
  Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden joukossa vaikuttaa olevan ihmisiä, jotka täyttävät Geneven yleissopimuksen kriteerit, eikä heitä voi karkottaa alkuperämaihinsa, joissa heidän henkensä on vaarassa. |
| --- | --- |

1.

Eikö tässä tapauksessa rikota palauttamiskiellon periaatetta, kun otetaan huomioon lukuisien turvapaikanhakijoiden alkuperämaissa nykyisin vallitseva tilanne (Irak, Iran, Afganistan ...)?

Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden joukossa vaikuttaa olevan ihmisiä, jotka täyttävät Geneven yleissopimuksen kriteerit, eikä heitä voi karkottaa alkuperämaihinsa, joissa heidän henkensä on vaarassa.

| 2. | Voidaanko katsoa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklaa rikotaan, kun kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet hakijat karkotetaan heti, kun he ovat saaneet ensimmäisen ilmoituksen hakemuksensa hylkäämisestä (kun olisi ryhdyttävä toimiin hakemuksen tarkastelemiseksi uudelleen), vaikka heidän täytyisi voida hakea muutosta päätökseen?
  Lukuisien turvapaikanhakijoiden hakemuksia ei ilmeisesti ole tutkittu oikeudenmukaisesti vuosien 1993 ja 1998 välillä (johtuen 48 tuntia kestävästä AC-menettelystä ja siitä että turvapaikanhakijat eivät voi hyödyntää myöhemmin hankkimiaan todisteita). |
| --- | --- |

2.

Voidaanko katsoa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklaa rikotaan, kun kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet hakijat karkotetaan heti, kun he ovat saaneet ensimmäisen ilmoituksen hakemuksensa hylkäämisestä (kun olisi ryhdyttävä toimiin hakemuksen tarkastelemiseksi uudelleen), vaikka heidän täytyisi voida hakea muutosta päätökseen?

Lukuisien turvapaikanhakijoiden hakemuksia ei ilmeisesti ole tutkittu oikeudenmukaisesti vuosien 1993 ja 1998 välillä (johtuen 48 tuntia kestävästä AC-menettelystä ja siitä että turvapaikanhakijat eivät voi hyödyntää myöhemmin hankkimiaan todisteita).

| 3. | Eikö olisi aiheellista tuomita Alankomaiden hallituksen käyttämät englanninkieliset termit ”deport” (poistaa maasta, karkottaa) ja ”deportation center” (karkotuskeskus)? Kyseisten termien käyttö ei sovellu tähän yhteyteen eikä tähän tilanteeseen. |
| --- | --- |

3.

Eikö olisi aiheellista tuomita Alankomaiden hallituksen käyttämät englanninkieliset termit ”deport” (poistaa maasta, karkottaa) ja ”deportation center” (karkotuskeskus)? Kyseisten termien käyttö ei sovellu tähän yhteyteen eikä tähän tilanteeseen.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

| 1. | Komissiolla ei ole tällä hetkellä valtuuksia puuttua yksittäisten turvapaikanhakijoiden maastapoista-miseen Alankomaista. Kahta asian kannalta merkityksellistä direktiiviehdotusta ei ole vielä hyväksytty neuvostossa (direktiivi turvapaikkamenettelyjen vähimmäisstandardeista ja direktiivi pakolaisen tai muutoin kansainvälisen suojelun tarpeessa olevan henkilön kriteereistä). Koska kyseisiä säädösehdotuksia ei ole vielä hyväksytty eivätkä ne ole voimassa, komissio ei voi tutkia, rikotaanko käännyttämättä jättämisen periaatetta yksittäistapauksissa. |
| --- | --- |

1.

Komissiolla ei ole tällä hetkellä valtuuksia puuttua yksittäisten turvapaikanhakijoiden maastapoista-miseen Alankomaista. Kahta asian kannalta merkityksellistä direktiiviehdotusta ei ole vielä hyväksytty neuvostossa (direktiivi turvapaikkamenettelyjen vähimmäisstandardeista ja direktiivi pakolaisen tai muutoin kansainvälisen suojelun tarpeessa olevan henkilön kriteereistä). Koska kyseisiä säädösehdotuksia ei ole vielä hyväksytty eivätkä ne ole voimassa, komissio ei voi tutkia, rikotaanko käännyttämättä jättämisen periaatetta yksittäistapauksissa.

| 2. | Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan Anna Karamanoun kirjalliseen kysymykseen (E-0618/04 (1)) annettuun vastaukseen. Komissio korostaa lisäksi, että jos henkilö katsoo, että hänen perusoikeuksiaan loukataan tai on loukattu, hän voi valittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen käytettyään kaikki kansalliset oikeussuojakeinot. |
| --- | --- |

2.

Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan Anna Karamanoun kirjalliseen kysymykseen (E-0618/04 (1)) annettuun vastaukseen. Komissio korostaa lisäksi, että jos henkilö katsoo, että hänen perusoikeuksiaan loukataan tai on loukattu, hän voi valittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen käytettyään kaikki kansalliset oikeussuojakeinot.

| 3. | Esimerkiksi maassa laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttamista koskevasta yhteisön politiikasta annetussa tiedonannossa komissio ehdottaa ilmaisun ”deportation” (karkottaminen) sijaan käytettäväksi ilmaisua ”removal” (maastapoistaminen) (2). On kuitenkin korostettava, että tätä asiaa koskevaa oikeudellisesti sitovaa terminologiaa ei ole. |
| --- | --- |

3.

Esimerkiksi maassa laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttamista koskevasta yhteisön politiikasta annetussa tiedonannossa komissio ehdottaa ilmaisun ”deportation” (karkottaminen) sijaan käytettäväksi ilmaisua ”removal” (maastapoistaminen) (2). On kuitenkin korostettava, että tätä asiaa koskevaa oikeudellisesti sitovaa terminologiaa ei ole.

---

(1)  Katso sivu 822.

(2)  KOM(2002) 564 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/941 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/941

---

(2004/C 84 E/1039)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1084/04

esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle

(1. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Mahdollinen Euroopan yritysneuvostodirektiivin rikkominen FLS Aerospacen ilmoittamien irtisanomisten yhteydessä

Aikooko komissio tutkia ja kommentoida sitä, onko Euroopan yritysneuvostodirektiiviä 94/45/EY (1) rikottu, kun FLS Aerospace 16. tammikuuta 2004 ilmoitti 421 työntekijän irtisanomisesta Stanstedissa ja Manchesterissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa tiedottamatta asiasta ensin yritysneuvo stolleen? Kun otetaan huomioon, että easyJetin kerrotaan saavan 16 400 puntaa tukea lentääkseen koneensa nyt huollettaviksi Dubliniin ja otetaan huomioon myös asian ilmeinen yhteys siihen, että sveitsiläinen SR Technics sitten osti FLS Aerospacen, voisiko komissio myös tutkia ja kommentoida mahdollista Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön rikkomista?

---

(1)  EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/941 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/941

---

(2004/C 84 E/1040)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1088/04

esittäjä(t): Arlene McCarthy (PSE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin mahdollinen rikkominen FLS Aerospace -yhtiön tekemien irtisanomisilmoitusten vuoksi

Aikooko komissio tutkia ja kommentoida sitä, onko eurooppalaista yritysneuvostoa koskevaa direktiiviä (94/45/EY) (1) rikottu niiltä osin, että FLS Aerospace -yhtiö on tehnyt 421 irtisanomisilmoitusta 16. tammikuuta 2004 Standstedtissä ja Manchesterissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ilmoittamatta niistä etukäteen omalle yritysneuvostolle? Ottaen huomioon, että easyjet-yhtiön kerrotaan saavan 16 400 puntaa tukea lentokoneidensa lennättämisestä huoltoon Dubliniin sekä ottaen huomioon selvän yhteyden siihen, että Sveitsin SR Technics hankkii myöhemmin FLS Aerospace -yhtiön, tiedustelen komissiolta, voisiko se tutkia ja kommentoida sitä, onko yhteisön kilpailulakia mahdollisesti rikottu?

Stavros Dimasin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-1084/04 ja P-1088/04

(27. huhtikuuta 2004)

Komission käsityksen mukaan FLS Industries -yhtiössä on tehty johdon ja henkilöstön edustajien välillä sopimus, jota osapuolet pitävät eurooppalaisen työneuvostodirektiivin (2) 13 artiklassa tarkoitettuna sopimuksena. Sopimusosapuolten asiana on arvioida, rikkovatko kysymyksessä esitetyt irtisanomiset kyseisen sopimuksen ehtoja. Komission käsityksen mukaan sopimuksessa on järjestelmä, jolla ratkaistaan sen soveltamiseen liittyvät kiistat tai riidat.

Edellä mainitun sopimuksen tilanteesta riippumatta työntekijöiden joukkovähentämistä koskevassa direktiivissä (3) säädetään, että joukkoirtisanomisia suunnittelevan työnantajan on aloitettava neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa hyvissä ajoin sopimukseen pääsemiseksi. Neuvottelut koskevat keinoja irtisanomisten välttämiseksi tai irtisanottavien määrän vähentämiseksi ja seurausten lieventämiseksi.

Kyseisen direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano kuuluvat jokaisen jäsenvaltion toimivaltaan. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten velvoitteena on varmistaa, että direktiivejä sovelletaan oikein ja että kansallisessa lainsäädännössä on hallinnollisia ja oikeudellisia oikeussuojakeinoja. Komission velvoitteena on varmistaa EY:n perustamissopimuksen valvojana edellä mainittujen säännösten noudattaminen ja tarvittaessa turvautua asianmukaiseksi katsomiinsa keinoihin, joita ovat muun muassa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa tarkoitetut keinot. Komissiolla ei ole tiedossaan mitään, minkä perusteella se voisi katsoa, että direktiiviä on rikottu.

---

(1)  EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64.

(2)  Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä, EYVL L 254, 30.9.1994.

(3)  Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/942 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/942

---

(2004/C 84 E/1041)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1085/04

esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle

(1. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Kasvinsuojeluaineiden arviointi direktiivin 91/414/ETY puitteissa

Kasvinsuojeluaineiden arviointi direktiivin 91/414/ETY (1) puitteissa rajoittuu niiden sisältämien tehoaineiden arviointiin.

Gilles-Eric Séralinin ja hänen tutkimusryhmänsä tutkimukset Caenin yliopistossa osoittavat erittäin selvästi, että Roundup® estää aromataasin toimintaa, kun taas glyfosaatin — tähän rikkakasvien torjunta-aineeseen sisältyvän tehoaineen — vaikutus on huomattavasti heikompi. Saman tutkimusryhmän tutkimukset istukkasolujen elinkelpoisuudesta osoittavat, että Roundup® on myrkyllistä pieninä annoksina ja että sen myrkyllisyys on viisi kertaa suurempi kuin glyfosaatin.

Ranskassa sijaitsevan Roskoffin biologisen aseman Cycle cellulaire et développement -laboratorion merisiileillä tekemissä tutkimuksissa on osoitettu Roundupin® vaikutus solujen jakautumista säätelevään aineeseen, kun taas glyfosaatti yksin käytettynä, ilman sen kauppanimen Roundupin® lisäaineita, ei vaikuta näin. On siis varsin selvää, että glyfosaatilla, joka on yksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisältyvistä tehoaineista, ei ole samoja ominaisuuksia kuin Roundupilla® ja että Roundup® on huomattavasti vaarallisempaa kuin sen sisältämä tehoaine.

Toinen esimerkki torjunta-aineista, joiden myrkyllisyys on suurempi kuin niiden sisältämien tehoaineiden myrkyllisyys, on pyretrinoidit. Niihin lisätään yleisesti apuaineena piperonyli butoxidia. Se tehostaa pyretrinoidien toimintaa estämällä sellaisen entsyymin toimintaa, joka pystyy alentamaan näiden tehoaineiden vaikutusta. Näillä torjunta-aineilla on siis ilmeisen erilaisia toksikologisia ominaisuuksia kuin niihin sisältyvillä tehoaineilla.

Nämä kaksi esimerkkiä osoittavat erittäin selvästi, että arvioinnin rajoittaminen kasvinsuojeluaineisiin sisältyviin tehoaineisiin on vakava metodologinen virhe.

Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa lopettaakseen tällaisen suppean arvioinnin, joka voi peittää terveydelle tai ekosysteemeille vaarallisia vaikutuksia?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Pystymättä kommentoimaan kirjallisessa kysymyksessä mainittujen tutkimusten validiutta komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä aiheen tärkeydestä. Komissio haluaa kuitenkin käsitellä lisää muutamia kohtia.

On totta, että direktiivin 91/414/ETY (2) liitteeseen I voidaan sisällyttää tehoaine vasta, kun sen turvallisuutta on arvioitu liitteen II vaatimusten mukaisesti.

Saman direktiivin liite III koskee erityisvaatimuksia, jotka asetetaan kasvinsuojeluaineille eli valmisteille, joita on arvioitava samalla tavoin kuin tehoaineita.

Kaikkien kemiallisten valmisteiden koostumuksesta on annettava yksityiskohtaiset määrälliset ja laadulliset tiedot. Samoin on annettava tarkat tiedot lisäaineista, niiden pitoisuuksista ja teknisistä vaikutuksista. Yksittäisissä tapauksissa lisäaineisin voidaan soveltaa samoja sääntöjä kuin tehoaineisiin.

Kansallisella tasolla hyväksytyt valmisteet voivat erota toisistaan, minkä tarkoituksena on ottaa huomioon tietty käyttötarkoitus ja erityisolosuhteet, useimmiten ilmasto ja maaperä. Tämä ei kuitenkaan saa alentaa EU:n korkeaa turvallisuuden ja suojelun tasoa. Tästä syystä direktiivin 91/414/ETY liitteessä VI esitetään yhdenmukaiset periaatteet, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne arvioivat valmisteita ja tekevät päätöksiä niiden mahdollisesta markkinoille saattamisesta.

Komissio aikoo toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen direktiivin 91/414/ETY muuttamiseksi. Tässä yhteydessä komissio aikoo tutkia uudelleen erityyppisten lisäaineiden, erityisesti tehostimien, liuottimien ja laimentimien oikeudellista asemaa ja tarvittaessa ehdottaa, että näihin aineisiin sovelletaan vastaisuudessa erityisehtoja.

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

(2)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta, EYVL L 230, 19.8.1991.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/944 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/944

---

(2004/C 84 E/1042)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1087/04

esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Suomen Natura 2000 -verkoston epäselvyydet

Suomen hallitus on useaan otteeseen toimittanut muodostettavan Natura 2000 -verkoston aineistoa komissiolle. Viimeksi hallitus teki tätä koskevan päätöksen tammikuun 22. päivänä 2004. Tuolloin se totesi päätöksessään, että Suomen Natura 2000 -verkostoon kuuluu 1 806 aluetta.

EU:n komission jo viime vuonna esittämien tietojen mukaan Suomen Natura-verkosto sisältää kuitenkin 1 832 aluetta. Lisäksi edelleen komission mukaan alueiden yhteispinta-ala on 1,239 miljoonaa hehtaaria suurempi kuin Suomen hallituksen päättämä.

Mikä on tällä hetkellä komission aineiston mukaan Suomen Natura-verkoston alueiden kokonaislukumäärä ja yhteispinta-ala?

Kuinka on mahdollista, että komission tiedot eivät vastaa Suomen hallituksen päätöksiä?

Mitä komissio aikoo tehdä, jotta se saisi tiedostonsa vastaamaan Suomen hallituksen päätöksiä?

Jos komissio vahvistaa Suomen Natura-verkoston ristiriitaisen aineiston pohjalta, sisältääkö lainvoimainen päätös ne alueet, jotka komissio toteaa päätöksessään, vai ne alueet, jotka Suomen hallitus on esittänyt?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Komissio tutkii paraikaa Suomen viranomaisten kanssa todettuja eroavuuksia ja vakuuttaa, että eroavuudet selvitetään ennen kuin komissio myöhemmin vuonna 2004 tekee virallisen päätöksen Natura 2000 -verkostoon kuuluvista boreaalisen vyöhykkeen alueista.

Eroavuuksien osalta voidaan todeta, että ne saattavat johtua Suomen viranomaisten tekemistä tietokantojen korjauksista ja joidenkin päällekkäisyyksien poistamisesta, joita ei vielä kaikkia ole ehditty siirtää komission lukuihin.

Komissio aikoo Suomen viranomaisten kanssa suoritettujen tarkistusten jälkeen tiedottaa Euroopan parlamentille uusimmista päivitetyistä ja hyväksytyistä luvuista.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/944 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/944

---

(2004/C 84 E/1043)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1093/04

esittäjä(t): Armin Laschet (PPE-DE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Saksalaisen TSV Alemannia -jalkapallojoukkueen (Aachen) pelaamien kansainvälisten otteluiden järjestäminen Kerkradessa (Alankomaat)

Aachenilainen TSV Alemannia -jalkapallojoukkue osallistuu todennäköisesti piakkoin kansainvälisiin otteluihin esim. UEFA-cupissa. Aachenin stadion ei kuitenkaan täytä kansainvälisille UEFA-tapahtumille asetettuja sääntöjä, koska istumapaikkojen osuus jää alle 80 prosentin. Niinpä seura joutuu järjestämään ottelunsa muualla.

Lähin vaatimukset täyttävä stadion sijaitsee ainoastaan kymmenen kilometrin etäisyydellä Kerkradessa (Alankomaat), lähimmälle saksalaiselle stadionille taas on matkaa yli 80 km. Saksalaisseuran on kuitenkin UEFA-ohjeiden mukaan järjestettävä ottelunsa Saksassa.

| 1. | Onko tämä yhteisten sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaista? |
| --- | --- |

1.

Onko tämä yhteisten sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaista?

| 2. | Onko oikein, että UEFAn kaltainen urheilujärjestö luo uudelleen kansalliset rajat, jotka on jo aikoja sitten poistettu eurooppalaisella lainsäädännöllä? |
| --- | --- |

2.

Onko oikein, että UEFAn kaltainen urheilujärjestö luo uudelleen kansalliset rajat, jotka on jo aikoja sitten poistettu eurooppalaisella lainsäädännöllä?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) sääntöihin, joiden mukaan saksalaisen jalkapallojoukkueen on pelattava kotiottelunsa Saksassa sijaitsevalla stadionilla.

Asiassa sovelletaan pelikauden 2003/2004 UEFA-cupin sääntöjä. Sääntöjen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti joukkue voi UEFAn luvalla pelata ottelunsa toisen UEFAn jäsenliiton alueella.

Komissio totesi jo päätöksessään, jolla hylättiin asiassa Mouscron (1) tehty kantelu, että sääntö, jonka mukaan joukkueen on pelattava kotiottelunsa omalla stadionillaan (”at home and away from home”), ja sen poikkeukset (jotka sallivat erityisesti otteluiden pelaamisen UEFAn luvalla jonkin toisessa maassa sijaitsevan kaupungin stadionilla) ovat tarpeellisia joukkueiden yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseksi. Komissio katsoi, että ottaessaan käyttöön kyseisen säännön ja sen poikkeukset UEFA käytti sille urheilujärjestönä kuuluvaa itsesääntelyoikeutta EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen mukaisesti. Säännössä ja sen poikkeuksissa ei ole kyse perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisesta sääntelyoikeuden väärinkäytöstä, jos UEFA soveltaa poikkeuksia puolueettomasti ja ilman syrjintää.

---

(1)  Asia COMP/36851, ks. lehdistötiedote IP/99/965.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/945 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/945

---

(2004/C 84 E/1044)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1106/04

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Rokote bluetongue-tautia vastaan

Nautojen niin kutsutun bluetongue-taudin torjumiseksi käytetään tällä hetkellä Etelä-Afrikassa valmistettua rokotetta. Kyseisellä rokotteella ei ole tällä hetkellä käyttölupaa Euroopan unionissa.

Varsinkin Sisilian alueen karjankasvattajat ovat syvästi huolestuneita suunnitellusta, bluetongue-taudin ehkäisemiseen tähtäävästä rokotuskampanjasta eläinkannalle mahdollisesti aiheutuvista laajoista vahingoista. Viimeaikaisissa arvovaltaisissa tieteellisissä tutkimuksissa on suljettu pois sellainen mahdollisuus, että tauti voisi tarttua ihmisiin tai taudille alttiiden eläinten välillä, ja korostettiin alhaista kuolleisuutta, joka johtuu spontaanista parantumisesta ja immuniteetin kehittymisestä, sekä mahdollisuutta käyttää lähitulevaisuudessa lieviä rokotteita, joihin liittyy vain erittäin pieni rokotusvahinkojen riski.

Voiko komissio ilmoittaa, pitääkö se riskinä tällaista rokotuskokeilua, jonka mahdollisia hyötyvaikutuksia ja kontra-indikaatioita ei vielä tunneta ja joka saattaisi aiheuttaa suuria taloudellisia vahinkoja karjankasvattajille?

Voiko komissio ehdottaa jotakin vaihtoehtoa edellä mainitulle rokotteelle?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio on jo usein korostanut, päätöstä rokotusten käyttämisestä bluetongue-taudin torjumiseksi Italiassa ei tehty suorittamatta tarvittavia varotoimenpiteitä.

Tiedekomiteaa kuultiin, käytettyjen rokotteiden vaarattomuus tarkistettiin ja vasta, kun asiaa oli tarkkaan harkittu asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa, päätettiin turvautua rokotuksiin ja käyttää Etelä-Afrikassa valmistettuja rokotteita, jotka olivat ainoa markkinoilla saatavilla oleva vaihtoehto.

On syytä korostaa, että Etelä-Afrikassa toimiva Onderstepoortin laboratorio valmisti rokotteet nimenomaan Italian tilannetta varten ja että rokotteet sisälsivät ainoastaan tautialueilla esiintyneitä serotyyppejä.

Tämän strategian avulla saadut tulokset ovat tiedossa, ja siksi on oikeudenmukaisuuden nimissä annettava tunnustusta tietyillä taudin koettelemilla alueilla aikaan saaduille erinomaisille tuloksille ja muistettava samalla satojen tuhansien eläinten menetykset, joita kärsittiin — varsinkin Sardiniassa — ennen kuin rokotusten avulla pystyttiin vähentämään huomattavasti pesäkkeiden lukumäärää ja taudista johtuvia eläinten menetyksiä.

Tilanteen paranemisen myötä määräyksiä on voitu säännöllisesti mukauttaa lieventämällä elävien eläinten siirtoja koskevia rajoituksia.

Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että tilanne on mutkistunut serotyyppien lisääntymisen takia ja myös sen vuoksi, että rokotusstrategiaa on vaikea mukauttaa epidemiologisen tilanteen jatkuviin muutoksiin.

Italian viranomaiset eivät ole tähän mennessä ilmoittaneet komissiolle merkittävistä kielteisistä vaikutuksista, jotka johtuisivat suoraan rokotuksista. Kysymyksessä esiin tuodut laajat vahingot eivät vastaa komission käytettävissä olevia tietoja.

Komissio aikoo laatia yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa kokonaisarvion tähänastisista toimista. Kun arvioon perustuvat päätelmät on tehty, on tarkoitus suunnitella mahdollisesti tarvittavat mukautukset bluetongue-taudin torjuntastrategiaan.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/946 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/946

---

(2004/C 84 E/1045)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1107/04

esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Tuen hakemiseen liittyvät hallinnolliset menot

Saamiemme tietojen mukaan on järjestön, joka haluaa saada hankkeelleen tukea Media-ohjelmaan sisältyvältä TAO — audiovisual Festivals -ohjelmalta, varauduttava noin 4 000 euron kustannuksiin laatiessaan hakemuksen kyseisen tuen saamiseksi. Mikäli hakemus hyväksytään, kyseinen järjestö saa tukea enintään 10 000 euroa.

Eikö komissio pidä valitettavana, että hankkeen esille tuomisen kustannukset ovat noin 40 prosenttia siitä tuesta, jonka järjestö lopulta saa?

Eikö komissio katso, että tukihakemuksen laatimista on pikaisesti yksinkertaistettava ja että sillä tavoin on yhtäältä hakemuksen jättäjien kuluja ja toisaalta Euroopan komission hallinnollisia menoja alennettava?

Onko komissio jo ryhtynyt toimiin tämän kysymyksen suhteen?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Jokainen komission hallinnoima ja täytäntöönpanema ohjelma kuuluu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen piiriin. Asetuksessa vahvistetuilla menettelyillä pyritään varmistamaan yhteisön varojen moitteeton varainhoito. Nämä säännökset saattavat menettelyjen ja lopulta myös yhteisön tuen kustannustehokkuuden muodossa aiheuttaa edunsaajille rasitteita. Media-ohjelmien väliarviointi ja uusista ohjelmista järjestetty julkinen kuuleminen ovat vahvistaneet sen, että ohjelmien täytäntöönpanomenettelyjä on tarpeen yksinkertaistaa. Tämä aiotaan ottaa huomioon valmisteltaessa audiovisuaalialaa koskevaa yhteisön uutta toimintaohjelmaa.

Festivaaleille myönnetään suhteellisen pieni määrä rahoitusta, jotta voitaisiin tavoittaa mahdollisimman suuri määrä edunsaajia ja mahdollisimman suuri yleisö eurooppalaisille teoksille. Komissio ei millään voi hyväksyä väitettä, että 10 000:ta euroa haettaessa tuenhakukustannukset olisivat 4 000 euroa, tai 40 prosenttia saadusta tuesta, kuten arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään toteaa.

Hankkeiden kustannuksista vähintään 40 prosenttia olisi rahoitettava muista lähteistä kuin yhteisön tuella. Yhteisrahoituslauseke ei vaikuta hakukustannuksiin mitenkään vaan on varainhoitoasetuksissa yhteisön ohjelmien täytäntöönpanolle asetettu vaatimus.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/947 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/947

---

(2004/C 84 E/1046)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1108/04

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Kaasuporaukset Waddenzeessä

NRC Handelsblad -päivälehti kertoi 15. maaliskuuta 2004, että Adviesgroep Waddenzeebeleid -(lob-baus)järjestö aikoo suositella Alankomaiden hallitukselle 40 miljardin maakaasukuution pumppaamista Waddenzeestä, koska järjestön mielestä ei ole olemassa luonnonsuojelullisia perusteita uudelle poraus-kiellolle. Järjestö päättelee, että mikäli kaasun pumppaamisen seurauksena Waddenzeen pohja vajoaa, voidaan poraukset keskeyttää. Vastauksessaan vuonna 1999 esittämääni kysymykseen (P-2297/99 (1)) komissio painotti, että ennalta varautumisen periaatetta oli luonnollisesti noudatettava. Jos epäröintiin on aihetta, on jätettävä tekemättä, paitsi jos kyse on merkittävästä yleisestä edusta. Mikäli voidaan osoittaa, että hankkeella on kielteisiä vaikutuksia, ennen porausta on toteutettava korvaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että Natura 2000:n yleinen kokonaisuus säilyy yhtenäisenä. Komissio halusi lisäksi huomauttaa, että luontotyyppidirektiivin 6 artiklan ilmaisulla ”merkittävä vaikutus” ei tarkoiteta vain ”peruuttamatonta vaikutusta”, vaan se on ymmärrettävä laajemmin.

| 1. | Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että pohjan vajoamisen uhka on todellinen ja että ennalta varautumisen periaatetta on noudatettava? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että pohjan vajoamisen uhka on todellinen ja että ennalta varautumisen periaatetta on noudatettava?

| 2. | Onko odotettavissa olevaa Waddenzeen pohjan vajoamista mahdollista korvata etukäteen? Onko Waddenzeen luonnonympäristön häiritseminen puuttumalla hiekka- ja sedimenttikerääntymiin sallittua? |
| --- | --- |

2.

Onko odotettavissa olevaa Waddenzeen pohjan vajoamista mahdollista korvata etukäteen? Onko Waddenzeen luonnonympäristön häiritseminen puuttumalla hiekka- ja sedimenttikerääntymiin sallittua?

| 3. | Luonnonsuojelun näkökulmasta katsoen on Waddenzeen ainutlaatuinen luonnonympäristö jätettävä rauhaan. Voiko komissio vahvistaa tai kieltää, pitäen mielessä energiahuoltoa koskeva vihreä kirja, EU:n kasvava riippuvuus kaasun tuonnista (joka nousee 20—30 vuodessa jopa 70 prosenttiin) sekä kaasuhintojen kohoaminen, että kyse on nimenomaan merkittävästä yleisestä edusta, kun 40 miljardin kaasukuution tuotantoa halutaan lykätä vähintään 20 vuotta ja kun halutaan arvioida uudelleen vasta vuonna 2025, onko kaasun poraaminen Waddenzeestä yleisen edun mukaista? |
| --- | --- |

3.

Luonnonsuojelun näkökulmasta katsoen on Waddenzeen ainutlaatuinen luonnonympäristö jätettävä rauhaan. Voiko komissio vahvistaa tai kieltää, pitäen mielessä energiahuoltoa koskeva vihreä kirja, EU:n kasvava riippuvuus kaasun tuonnista (joka nousee 20—30 vuodessa jopa 70 prosenttiin) sekä kaasuhintojen kohoaminen, että kyse on nimenomaan merkittävästä yleisestä edusta, kun 40 miljardin kaasukuution tuotantoa halutaan lykätä vähintään 20 vuotta ja kun halutaan arvioida uudelleen vasta vuonna 2025, onko kaasun poraaminen Waddenzeestä yleisen edun mukaista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

| 1. | Waddenzee on alue, jota täytyy suojella erityissuojelualueena luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) mukaisesti ja erityisten suojelutoimien alueena luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaisesti.
  Komissio on tietoinen niistä monista tutkimuksista, joissa todetaan, että maakaasun pumppaamisella Waddenzeen maanalaisista kerroksista voi olla suoria ja epäsuoria kielteisiä vaikutuksia Waddenzeen ekosysteemiin, kuten esimerkiksi maaperän vajoaminen, vuoroveden vaikutuksen alaisten liejuisten rantamaiden ja soiden pinta-alan kasvaminen, muutokset sedimenttikerääntymissä, melu, näköhaitat ja saastumisriski. Alankomaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa sen arvioimisesta, onko toisten 40 miljardin maakaasukuutiometrin (m3) hyödyntämisen Waddenzeestä vaikutukseltaan todennäköisesti merkittävä vai ei. Jos ilmenee, että hyödyntämisestä aiheutuu todennäköisesti merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehtävä asianmukainen arviointi. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset antavat hyväksyntänsä maakaasun lisähyödyntämiselle Wadden-zeestä vasta varmistuttuaan siitä, että suunnitelma tai hanke ei vaikuta kyseisen alueen koskemattomuuteen, ja kuultuaan tarvittaessa kansalaisia. Komissio on sitä mieltä, että ennalta varautumisen periaate on otettava huomioon tässä yhteydessä. Asiassa sovelletaan direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan säännöksiä, mikäli hankkeen alueelle aiheuttamien vaikutusten arvioinnin tulos on kielteinen. |
| --- | --- |

1.

Waddenzee on alue, jota täytyy suojella erityissuojelualueena luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) mukaisesti ja erityisten suojelutoimien alueena luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (3) mukaisesti.

Komissio on tietoinen niistä monista tutkimuksista, joissa todetaan, että maakaasun pumppaamisella Waddenzeen maanalaisista kerroksista voi olla suoria ja epäsuoria kielteisiä vaikutuksia Waddenzeen ekosysteemiin, kuten esimerkiksi maaperän vajoaminen, vuoroveden vaikutuksen alaisten liejuisten rantamaiden ja soiden pinta-alan kasvaminen, muutokset sedimenttikerääntymissä, melu, näköhaitat ja saastumisriski. Alankomaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa sen arvioimisesta, onko toisten 40 miljardin maakaasukuutiometrin (m3) hyödyntämisen Waddenzeestä vaikutukseltaan todennäköisesti merkittävä vai ei. Jos ilmenee, että hyödyntämisestä aiheutuu todennäköisesti merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehtävä asianmukainen arviointi. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset antavat hyväksyntänsä maakaasun lisähyödyntämiselle Wadden-zeestä vasta varmistuttuaan siitä, että suunnitelma tai hanke ei vaikuta kyseisen alueen koskemattomuuteen, ja kuultuaan tarvittaessa kansalaisia. Komissio on sitä mieltä, että ennalta varautumisen periaate on otettava huomioon tässä yhteydessä. Asiassa sovelletaan direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan säännöksiä, mikäli hankkeen alueelle aiheuttamien vaikutusten arvioinnin tulos on kielteinen.

| 2. | Korvaavien toimenpiteiden tarkoituksena on korvata hankkeen vuoksi luontotyyppiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Kyseisen hankkeen korvaavien toimenpiteiden suunnittelu ja toteutettavuus voidaan määritellä vasta sen jälkeen, kun hankkeen kielteisestä vaikutuksesta alueeseen ollaan täysin varmoja. Muutokset Waddenzeen sedimenttikerääntymissä ovat kyseisen alueen kaasun hyödyntämisen mahdollisia vaikutuksia. Alankomaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa sen arvioimisesta, onko jollakin odotetuista muutoksista todennäköisesti merkittävä vaikutus Waddenzeen ekosysteemiin ja jos näin on, ne ovat vastuussa myös sen varmistamisesta, että 6 artiklan 3 ja 4 kohdan asiaa koskevia säännöksiä sovelletaan. |
| --- | --- |

2.

Korvaavien toimenpiteiden tarkoituksena on korvata hankkeen vuoksi luontotyyppiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Kyseisen hankkeen korvaavien toimenpiteiden suunnittelu ja toteutettavuus voidaan määritellä vasta sen jälkeen, kun hankkeen kielteisestä vaikutuksesta alueeseen ollaan täysin varmoja. Muutokset Waddenzeen sedimenttikerääntymissä ovat kyseisen alueen kaasun hyödyntämisen mahdollisia vaikutuksia. Alankomaiden toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa sen arvioimisesta, onko jollakin odotetuista muutoksista todennäköisesti merkittävä vaikutus Waddenzeen ekosysteemiin ja jos näin on, ne ovat vastuussa myös sen varmistamisesta, että 6 artiklan 3 ja 4 kohdan asiaa koskevia säännöksiä sovelletaan.

| 3. | Asia kuuluu toissijaisuusperiaatteen soveltamisalaan, ja sen takia jäsenvaltiot päättävät täysin itse, tyydytetäänkö kaasun kysyntä tietyssä jäsenvaltiossa kotimaisella tuotannolla vai tuontikaasulla. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin velvollisia varmistamaan sen, että niiden menettelyissä noudatetaan tällä hetkellä voimassa olevia yhteisön sääntöjä, kuten esimerkiksi direktiiviä 92/43/ETY. |
| --- | --- |

3.

Asia kuuluu toissijaisuusperiaatteen soveltamisalaan, ja sen takia jäsenvaltiot päättävät täysin itse, tyydytetäänkö kaasun kysyntä tietyssä jäsenvaltiossa kotimaisella tuotannolla vai tuontikaasulla. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin velvollisia varmistamaan sen, että niiden menettelyissä noudatetaan tällä hetkellä voimassa olevia yhteisön sääntöjä, kuten esimerkiksi direktiiviä 92/43/ETY.

---

(1)  EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 91.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 6 päivänä maaliskuuta 1991 annetulla komission direktiivillä 91/244/ETY (EYVL L 115, 8.5.1991).

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/948 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/948

---

(2004/C 84 E/1047)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1109/04

esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle

(14. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Ulkomaantulojen verovähennysosuuden rajoittaminen

Vuonna 1988 annetun Itävallan tuloverolain (EStG) 33 §:n 10 momentissa todetaan (Liittotasavallan asetuskokoelma 818/1993), että jos veron suuruutta määritettäessä sovelletaan keskimääräistä verokantaa, verokannassa on ensin otettava huomioon 3—7 momentissa tarkoitetut vähennykset (4 momentin 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja lapsivähennyksiä lukuun ottamatta) eikä näitä vähennyksiä oteta enää huomioon keskimääräisen verokannan soveltamisen jälkeen. Säännökset suovat kotimaassa tuloja saavalle verovelvolliselle täysimääräiset vähennykset, kun taas ulkomaantuloja saaneet verovelvolliset voivat hyödyntää vain osan vähennyksistä.

Itävallan hallintoylioikeus (Verwaltungsgerichtshof) on todennut Liittotasavallan asetuskokoelman 818/1993 oikeusperustasta, että verovähennyksen määrää ei oteta huomioon keskimääräistä verokantaa laskettaessa, vaan vähennykset tehdään vasta verosta, joka on määritetty kotimaassa verotettavien tulojen keskimääräistä verokantaa soveltamalla. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi oikeuskäytännössään 12. joulukuuta 2002 (asia C-385/00, F.W.L. de Groot), että vähennettävä osuus on hyväksyttävä vähennyskelpoiseksi asuinjäsenvaltio Itävallassa, ellei kyetä varmistamaan, että vähennykset voidaan toteuttaa lähteellä työskentelyvaltiossa.

Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jos vuonna 1988 annetun Itävallan tuloverolain 33 §:n 10 momentissa tarkoitettu progressioehtoisen vapautusmenetelmän ja hyvityksen enimmäismäärän yhteydessä sovellettavan keskimääräisen verokannan laskentamalli on vastoin EY:n perustamissopimuksen 39 artiklaa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Vuonna 1988 annetun Itävallan tuloverolain (EStG) 33 §:n 10 momentin (Liittotasavallan asetuskokoelma 818/1993) alustava tarkastelu antaa aihetta epäillä, onko se sopusoinnussa EU:n oikeuden kanssa.

Näin ollen komissio ottaa yhteyttä Itävallan hallitukseen lisätietoja varten ja ryhtyy tarvittaessa lisätoimiin varmistaakseen, että Itävallan verolain sääntö on EU:n oikeuden mukainen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/949 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/949

---

(2004/C 84 E/1048)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1115/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(14. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annetun direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpano Irlannissa

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-3840/03 (1) komissio vahvisti vastaanottaneensa Irlannin tasa-arvolakiehdotuksen 16. tammikuuta 2004. Näyttää siltä, että Irlannin tasa-arvolakiehdotuksessa esitetty työntekijän määritelmä on ristiriidassa yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annetun direktiivin 2000/78/EY (2) kanssa. Neuvoston direktiivin 1 luvun 3 artiklassa säädetään, että

| | tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ... kun kyseessä on työn tai itsenäisen ammatin harjoittamista koskevat edellytykset, myös valinta- ja työhön-ottoperusteet, alasta ja ammattiasemasta riippumatta. |
| --- | --- |

tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ... kun kyseessä on työn tai itsenäisen ammatin harjoittamista koskevat edellytykset, myös valinta- ja työhön-ottoperusteet, alasta ja ammattiasemasta riippumatta.

Irlannin tasa-arvolakiehdotuksen 3 kohta ei ole direktiivin 2000/78/EY vaatimusten mukainen, koska lakiehdotuksen mukaan yksityiskodissa työskentelevät henkilöt eivät kuulu tasa-arvolainsäädännön piiriin. Lakiehdotuksen 3 kohdassa säädetään, että työntekijäksi ei lasketa toisen henkilön kodissa työskentelevää henkilöä, joka tarjoaa henkilökohtaisia palveluksia talossa asuville henkilöille.

Onko komissio huomauttanut Irlannin hallitukselle, että Irlannin lainsäädäntö on tällä hetkellä selkeästi ristiriidassa Euroopan unionin direktiivien kanssa? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa asian yhteydessä?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Vaikka Irlanti on toimittanut tasa-arvolakiehdotuksensa komissiolle, komission tietojen mukaan laki ei ole vielä tullut voimaan, eikä Irlanti näin ollen ole vielä saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettua neuvoston direktiiviä 2000/78/EY. Kuten arvoisan parlamentin jäsenen edelliseen kysymykseen E-3840/03 annetussa vastauksessa todettiin, Irlantia vastaan on tämän laiminlyönnin takia käynnistetty rikkomisesta johtuva menettely.

Komissio on alkanut yksityiskohtaisesti tutkia niiden jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, jotka ovat saattaneet direktiivin 2000/78/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään, tarkastaakseen direktiivin moitteettoman täytäntöönpanon. Rikkomisesta johtuva menettely käynnistetään, jos komissio katsoo, ettei direktiiviä ole saatettu oikein osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Komissio ei voi ryhtyä muodollisiin toimiin jäsenvaltiota vastaan, kun sen lainsäädäntö on vielä luonnosasteella. Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamat seikat ovat osa työtä, jossa tutkitaan, onko Irlannin lainsäädäntö direktiivin mukaista.

---

(1)  Katso sivu 741.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/950 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/950

---

(2004/C 84 E/1049)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1116/04

esittäjä(t): Uma Aaltonen (Verts/ALE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Sukupuolivalistus lapsille ja nuorille laajentuvassa unionissa

Yhtyykö komissio kantaani siitä, että EU:n tulee kunnioittaa kansalaistensa oikeuksia, jotka koskevat suvunjatkamista, sukupuolten tasa-arvoa, oikeutta elää turvallista elämää suojeltuna kaikelta väkivallalta mukaan lukien perheessä ja sukupuolisuhteissa tapahtuva väkivalta, oikeutta elää hyvän terveydenhuollon ulottuvissa ja oikeutta saada tietoa sukupuolitaudeista?

Yhtyykö komissio kantaani, että nämä oikeudet perustuvat ja sisältyvät yhteisön lakiin ja kansainvälisiin sopimuksiin?

Uskooko komissio kanssani siihen, että pystyäkseen täydesti käyttämään näitä oikeuksiaan kansalaisten olisi saatava kyllin aikaisessa elämänvaiheessa hyvä ja asiallinen sukupuolivalistus tiedotusmateriaalina, ohjelmina ja koulutushankkeina?

Koska itse uskon ennalta annetun, asiallisen ja suojelevan tiedon edistävän näitä päämääriä lasten ja nuorten saavuttaessa murrosiän kautta aikuisuutensa, kysyn komissiolta, mitä se aikoo tehdä laajentuvan unionin nuorison hyväksi varmistaakseen korkeatasoisen sukupuolivalistuksen kaikille?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Euroopan unioni perustuu vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet lukuisia ihmisoikeussopimuksia sekä Yhdistyneiden Kansakuntien että Euroopan neuvoston puitteissa. Lisäksi EU:n lainsäädäntö sisältää lukuisia säädöksiä, jotka koskevat monia arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomista aiheista. Kaikki jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet voimakkaasti perustuslaeissaan tai vastaavissa säädöksissään kunnioittamaan ihmisoikeuksia. Monet näistä kansallisista ja kansainvälisistä oikeudellisista välineistä koskevat myös jossain muodossa oikeuksia, jotka liittyvät perhesuunnitteluun, terveydenhuoltopalvelujen saantiin, sukupuolitautien ehkäisyyn ja väkivallattomuuteen. Jotta kansalaiset voivat käyttää näitä oikeuksia, heidän on saatava asianmukaista tietoa näistä aiheista.

Euroopan unionin tasolla yksi tärkeimmistä sukupuolivalistuksen edistämisvälineistä on kansanterveysalan toimintaohjelma (2003-2008) (1). Tässä ohjelmassa seksuaaliterveys, myös sukupuolivalistus, on tärkeä osa terveyteen vaikuttavien tekijöiden toimintalinjaa. Sitä koskeneen vuoden 2003 ehdotuspyynnön yhteydessä tuettavaksi valittiin hanke nimeltä European partnership to promote the sexual and reproductive health and rights of young people (”Eurooppalainen kumppanuus seksuaali- ja lisääntymisterveyden sekä nuorten oikeuksien edistämiseksi”), jonka koordinoijana toimi kansainvälinen perhesuunnittelujärjestöjen liitto (IPPF). Sukupuolivalistus asetetaan myös yhdeksi ensisijaisista tavoitteista vuoden 2004 työsuunnitelmassa, jossa mainitaan seuraavaa:

| | Ottaen huomioon terveydenseurantajärjestelmästä saatavat tiedot kehitetään terveydenedistämis-strategioita ja määritellään parhaita käytäntöjä, jotka koskevat sukupuolivalistusta (teiniraskaudet, perhesuunnittelu) ja sukupuolitautien, kuten hi-viruksen ja aidsin ehkäisyä. Huomiota kiinnitetään myös koulujen erityisympäristöön ja erityisryhmiin kohdistuviin toimintamalleihin. |
| --- | --- |

Ottaen huomioon terveydenseurantajärjestelmästä saatavat tiedot kehitetään terveydenedistämis-strategioita ja määritellään parhaita käytäntöjä, jotka koskevat sukupuolivalistusta (teiniraskaudet, perhesuunnittelu) ja sukupuolitautien, kuten hi-viruksen ja aidsin ehkäisyä. Huomiota kiinnitetään myös koulujen erityisympäristöön ja erityisryhmiin kohdistuviin toimintamalleihin.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003—2008) hyväksymisestä, EYVL L 271, 9.10.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/951 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/951

---

(2004/C 84 E/1050)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1127/04

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(6. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Kaasuporausten muodostama merkittävä uhka Waddenzeelle

Alankomaiden hallituksen (syyskuussa 2003) asettama Meijerin komitea väittää, että Alankomaiden Waddenzeen luonnolle ei ole odotettavissa merkittäviä vaikutuksia samaisessa Waddenzeessa tehtävien mahdollisten kaasuporausten seurauksena. Kaasun poraamisesta (vuodesta 1986) Ameland-Oostissa saadut kokemukset ovat osoittaneet, että Ameland-Oostin pohja vajoaa vuosittain 1,5 senttimetriä. Kaasunpora-uksesta Groningenin maakunnassa on saatu vastaavanlaisia tuloksia. Maaperä on Groningenissa vajonnut kaasuntuotantoalueilla 30, 40 ja jopa 50 senttimetriä verrattuna aikaan noin 35 vuotta sitten, jolloin kaasun poraaminen aloitettiin (lähde: Energieverslag Nederland -raportti, 1998).

Lisäksi muodostaa merenpinnan kohoaminen suuren uhan Waddenzeen ja sen saarten luonnolle. Tuoreiden laskelmien mukaan tulevien 50 vuoden aikana siellä menetetään 10—20 prosenttia (riippuen siitä, onko ilmastonmuutos lievä vai pahin mahdollinen) maaperästä. Paikoin on vaarana, että maaperästä katoaa jopa 30—40 prosenttia. Mahdolliset uudet kaasunporaukset Waddenzeessä muodostavat merkittävän lisäuhan luonnolle.

| 1. | Kaasuporaukset voivat muodostaa merkittävän uhan Waddenzeen luonnolle. Liejuvyöhykkeet ja marskimaat uhkaavat kadota uusien kaasunporausten aloittamisesta johtuvan Waddenzeen pohjan todennäköisen vajoamisen seurauksena. Tällä ei viitata viiden vuoden aikana tapahtuvaan viiden senttimetrin vajoamiseen, vaan kyse on keskipitkän aikavälin kehityksestä. Yhteisön lintu- ja luontotyyppi-direktiivissä ei puhuta mitään aikatekijästä. Voidaanko pitää oikeutettuna päätelmää, että uhka, josta tulee merkittävä vasta muutaman vuoden kuluttua, on otettava yhtä vakavasti kuin uhka, jolla voi olla välittömiä huomattavia seurauksia luonnolle? |
| --- | --- |

1.

Kaasuporaukset voivat muodostaa merkittävän uhan Waddenzeen luonnolle. Liejuvyöhykkeet ja marskimaat uhkaavat kadota uusien kaasunporausten aloittamisesta johtuvan Waddenzeen pohjan todennäköisen vajoamisen seurauksena. Tällä ei viitata viiden vuoden aikana tapahtuvaan viiden senttimetrin vajoamiseen, vaan kyse on keskipitkän aikavälin kehityksestä. Yhteisön lintu- ja luontotyyppi-direktiivissä ei puhuta mitään aikatekijästä. Voidaanko pitää oikeutettuna päätelmää, että uhka, josta tulee merkittävä vasta muutaman vuoden kuluttua, on otettava yhtä vakavasti kuin uhka, jolla voi olla välittömiä huomattavia seurauksia luonnolle?

| 2. | Alankomaiden tärkeimmän luontoalueen, Waddenzeen, ainutlaatuisten luontoarvojen turvaamiseksi pyydän Euroopan komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä vakavasti ja osoittamaan komission ja Alankomaiden säännöllisen neuvonpidon lintu- ja luontotyyppidirektiivin täytäntöönpanosta yhteydessä Alankomaiden hallitukselle, että se mahdollisesti rikkoo EU:n voimassaolevaa lainsäädäntöä. Onko komissio kerrankin valmis olemaan odottamatta, että Alankomaiden hallitus mahdollisesti päättää aloittaa kaasun poraamisen Waddenzeessä, ja tuomaan jo nyt esille kantansa EU:n luontolainsäädännön mahdollisesta vakavasta rikkomisesta sen seurauksena, että (Waddenzeen) pohja vajoaa mahdollisten kaasuporausten johdosta? |
| --- | --- |

2.

Alankomaiden tärkeimmän luontoalueen, Waddenzeen, ainutlaatuisten luontoarvojen turvaamiseksi pyydän Euroopan komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä vakavasti ja osoittamaan komission ja Alankomaiden säännöllisen neuvonpidon lintu- ja luontotyyppidirektiivin täytäntöönpanosta yhteydessä Alankomaiden hallitukselle, että se mahdollisesti rikkoo EU:n voimassaolevaa lainsäädäntöä. Onko komissio kerrankin valmis olemaan odottamatta, että Alankomaiden hallitus mahdollisesti päättää aloittaa kaasun poraamisen Waddenzeessä, ja tuomaan jo nyt esille kantansa EU:n luontolainsäädännön mahdollisesta vakavasta rikkomisesta sen seurauksena, että (Waddenzeen) pohja vajoaa mahdollisten kaasuporausten johdosta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Waddenzeen aluetta on suojeltava luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 païvänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY (1) tarkoitettuna erityis suojelualueena ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 païvänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (2) tarkoitettuna erityisten suojelutoimien alueena.

| 1. | Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa todetessaan, ettei direktiiveissä 79/409/ETY tai 92/43/ETY säädetä mistään aikatekijästä, joka liittyisi direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin merkittäviin vaikutuksiin. Sen vuoksi jos suunnitelmalla tai hankkeella arvioidaan olevan tiettyjä vaikutuksia, ne on otettava huomioon arviointiprosessissa riippumatta siitä, mikä niiden aikaväli on. |
| --- | --- |

1.

Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa todetessaan, ettei direktiiveissä 79/409/ETY tai 92/43/ETY säädetä mistään aikatekijästä, joka liittyisi direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin merkittäviin vaikutuksiin. Sen vuoksi jos suunnitelmalla tai hankkeella arvioidaan olevan tiettyjä vaikutuksia, ne on otettava huomioon arviointiprosessissa riippumatta siitä, mikä niiden aikaväli on.

| 2. | Komissio on samaa mieltä siitä, että Waddenzeessa toteutettavilla kaasuporauksilla voi olla vaikutuksia kyseessä olevaan suojelualueeseen. Se kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan Dorette Corbeyn kirjalliseen kysymykseen P-1108/04 (3) annettuun vastaukseen.
  Komissio aikoo muistuttaa Alankomaiden viranomaisia direktiivin 92/43/ETY mukaisista velvollisuuksista lähettämällä kirjeen Alankomaiden pysyvälle edustustolle. |
| --- | --- |

2.

Komissio on samaa mieltä siitä, että Waddenzeessa toteutettavilla kaasuporauksilla voi olla vaikutuksia kyseessä olevaan suojelualueeseen. Se kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan Dorette Corbeyn kirjalliseen kysymykseen P-1108/04 (3) annettuun vastaukseen.

Komissio aikoo muistuttaa Alankomaiden viranomaisia direktiivin 92/43/ETY mukaisista velvollisuuksista lähettämällä kirjeen Alankomaiden pysyvälle edustustolle.

---

(1)  EYVL L 103, 25.4.1979, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 6. maaliskuuta 1991 annetulla komission direktiivillä 91/244/ETY, EYVL L 115, 8.5.1991.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(3)  Katso sivu 947.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/952 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/952

---

(2004/C 84 E/1051)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1136/04

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(15. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Euroopan parlamentin vaalien äänioikeus puuttuu 16,5 prosentilta Pohjois-Irlannin asukkaalta monimutkaisen vuosittaisen rekisteröinnin vuoksi

| 1. | Onko komissio tietoinen, että Yhdysvalloissa voimassa olevan säännöksen vuoksi laillisesti äänioikeutetut eivät voi käyttää äänioikeuttaan, elleivät he rekisteröidy eri paikoissa sitä varten? Siksi merkittävä väestönosa, erityisesti pienituloisia, vähemmän koulutettuja, vammaisia tai henkilöitä, joilla on vain vähän tietämystä hallinnosta, ei voi käytännössä osallistua vaaleihin. |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että Yhdysvalloissa voimassa olevan säännöksen vuoksi laillisesti äänioikeutetut eivät voi käyttää äänioikeuttaan, elleivät he rekisteröidy eri paikoissa sitä varten? Siksi merkittävä väestönosa, erityisesti pienituloisia, vähemmän koulutettuja, vammaisia tai henkilöitä, joilla on vain vähän tietämystä hallinnosta, ei voi käytännössä osallistua vaaleihin.

| 2. | Onko komissio pannut merkille, että Pohjois-Irlannin vaalilakia muutettiin toukokuussa 2002 siten, että jokaisen äänestäjän on muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannin tasavallassa voimassa olevista säännöksistä poiketen rekisteröidyttävä vuosittain etukäteen jokaista äänestystä varten, ja toimitettava joka kerran valokuvat ja äänestysasiakirjat, minkä vuoksi äänestäjien määrä vähenee joka vuosi? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio pannut merkille, että Pohjois-Irlannin vaalilakia muutettiin toukokuussa 2002 siten, että jokaisen äänestäjän on muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannin tasavallassa voimassa olevista säännöksistä poiketen rekisteröidyttävä vuosittain etukäteen jokaista äänestystä varten, ja toimitettava joka kerran valokuvat ja äänestysasiakirjat, minkä vuoksi äänestäjien määrä vähenee joka vuosi?

| 3. | Onko komissio tietoinen, että jo nyt on varmaa, että 16,5 prosenttia Pohjois-Irlannin asukkaista eli 211000 henkilöä ei voi osallistua seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin, ellei säännöksiä muuteta nopeasti? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen, että jo nyt on varmaa, että 16,5 prosenttia Pohjois-Irlannin asukkaista eli 211000 henkilöä ei voi osallistua seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin, ellei säännöksiä muuteta nopeasti?

| 4. | Onko komissio kanssani samaa mieltä, että jos näillä uusilla rajoituksilla pyritään torjumaan petoksia, tähän tavoitteeseen päästäisiin parhaiten rekisteröimällä asukkaat kunnollisesti sekä rekisteröimällä kunnollisesti kaikki ne, joiden äänioikeutta on oikeuden päätöksen mukaisesti tilapäisesti rajoitettu, ajantasaistamalla vaalirekisterit nopeasti ja valvomalla kunnollisesti vaalihuoneita, jotta jokainen ääni-kelpoinen henkilö voisi aina äänestyspäivään asti päättää, ottaako hän osaa vaaleihin? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio kanssani samaa mieltä, että jos näillä uusilla rajoituksilla pyritään torjumaan petoksia, tähän tavoitteeseen päästäisiin parhaiten rekisteröimällä asukkaat kunnollisesti sekä rekisteröimällä kunnollisesti kaikki ne, joiden äänioikeutta on oikeuden päätöksen mukaisesti tilapäisesti rajoitettu, ajantasaistamalla vaalirekisterit nopeasti ja valvomalla kunnollisesti vaalihuoneita, jotta jokainen ääni-kelpoinen henkilö voisi aina äänestyspäivään asti päättää, ottaako hän osaa vaaleihin?

| 5. | Onko komissiolla mitään keinoja Euroopan parlamentin vaaleja koskevien EU:n jäsenvaltioiden välisten sopimusten perusteella, jotka ovat olleet voimassa vuodesta 1979 lähtien, tai jollain muilla perusteilla varmistaa, että äänioikeutta ei rajoiteta Pohjois-Irlannissa kesäkuussa pidettävissä seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa? Onko se valmis käyttämään tätä mahdollisuutta? |
| --- | --- |

5.

Onko komissiolla mitään keinoja Euroopan parlamentin vaaleja koskevien EU:n jäsenvaltioiden välisten sopimusten perusteella, jotka ovat olleet voimassa vuodesta 1979 lähtien, tai jollain muilla perusteilla varmistaa, että äänioikeutta ei rajoiteta Pohjois-Irlannissa kesäkuussa pidettävissä seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa? Onko se valmis käyttämään tätä mahdollisuutta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Vaaliluetteloon kirjautuminen on osa vaalimenettelyjä, joiden sääntelystä vastaavat jäsenvaltiot. Siten kansallisten ja paikallisten vaalien vaalimenettelyihin sovelletaan jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Niin ikään Euroopan parlamentin vaaleista on säädetty vuoden 1976 säädöksen (1) 8 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2002/772/EY (2), että vaalimenettely toteutetaan kussakin jäsenvaltiossa kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Vaalimenettelyjä ei siis ole yhdenmukaistettu yhteisön lainsäädännöllä, eivätkä jäsenvaltiot ole velvollisia tiedottamaan komissiolle vaalilainsäädäntönsä muutoksista.

---

(1)  Päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä oleva, 20 päivänä syyskuuta 1976 annettu säädös edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla, EYVL L 278, 8.10.1976.

(2)  Neuvoston päätös 2002/772/EY, Euratom, tehty 25 päivänä kesäkuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2002, päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen muuttamisesta, EYVL L 283, 21.10.2002.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/952 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/952

---

(2004/C 84 E/1052)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1151/04

esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle

(6. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Valtuutuksen antaminen ulkomaille lääkärinhoitoon hakeutumiselle

Katsooko komissio, että lääkäreiden asema terveysalan laitoksissa, joiden rajallisiin resursseihin kohdistuu keskenään kilpailevia vaatimuksia, mahdollisesti vaikuttaa heidän potilaan kliinistä tarvetta koskeviin arvioihinsa (ja näin ollen päätökseen siitä, mikä on kohtuullinen odotusaika ennen kuin potilas voi hakeutua hoitoon ulkomaille)?

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Geraets-Smits vastaan Stichting Ziekenfonds (asia C-157/99) antaman tuomion mukaan potilaalta voidaan evätä ulkomailla annettava lääkärinhoito vain ”jos potilas voi saada ajoissa samanlaista tai tehokkuudeltaan samanasteista hoitoa sellaisessa laitoksessa, jonka kanssa vakuutetun sairausvakuutuskassa on tehnyt sopimuksen”.

Ottaen huomioon, että potilaan kliininen tarve ratkaisee sen, mitä ”ajoissa” tarkoittaa, mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, etteivät toimivaltaisten laitosten talouteen liittyvät näkökohdat vaikuta potilaan tarpeen arviointiin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Potilaat joutuvat joissain jäsenvaltioissa odottamaan kauan, ennen kuin saavat lääkärinhoitoa, mikä voi vaarantaa heidän terveydentilansa.

EY-tuomioistuin totesi asioissa Smits ja Peerboom (1) sekä Muller-Fauré ja van Riet (2) antamissaan tuomioissa, että lupa saada hakeutua hoitoon toiseen jäsenvaltioon saadaan evätä ainoastaan, jos potilas voi saada ajoissa samanlaista tai tehokkuudeltaan samanasteista hoitoa siinä jäsenvaltiossa, jonka sairaskassan jäsen hän on. EY-tuomioistuin asetti potilaan terveydentilan etusijalle todetessaan, että sen arvioimiseksi, voiko potilas saada hoitoa ajoissa, ”kansallisten viranomaisten on otettava huomioon kaikki kulloinkin kysymyksessä olevan konkreettisen tapauksen olosuhteet siten, että nämä viranomaiset eivät ota pelkästään huomioon potilaan sairautta sellaisena kuin se on lupaa haettaessa ja tapauksen mukaan potilaan kärsimiä kipuja tai hänen vammansa luonnetta, mikä saattaa esimerkiksi tehdä työnteosta mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa, vaan myös sen, millainen sairaus on ollut tätä ennen” (asia C-385/99, Muller-Fauré ja van Riet, tuomion 90 kohta). Jäsenvaltioiden on siksi harkittava asiaa tapauskohtaisesti ottaen huomioon kaikki potilaan terveydentilaan liittyvät seikat, eivätkä ne voi vain viitata yksinkertaisesti ennalta määriteltyihin odotusaikoihin evätäkseen sairaalahoidon ulkomailla.

Komissio on hiljattain antanut esityksen sisämarkkinapalveluja koskevaksi direktiiviksi (3), jonka tarkoituksena on parantaa palveluiden vapaasta liikkuvuudesta hyötyvien potilaiden ja sosiaaliturvajärjestelmien terveysalan ammattilaisten ja johtajien oikeusvarmuutta. Direktiiviehdotuksessa selkeytetään niitä ehtoja, joilla jäsenvaltiot varmistavat, että niiden sosiaaliturvajärjestelmä ottaa vastattavakseen toisessa jäsenvaltiossa saadun sairaalahoidon kustannukset. Siinä todetaan erityisesti, että lupaa ei voida evätä, jos kysymyksessä oleva hoito kuuluu sen jäsenvaltion lainsäädännössä säädettyjen etuuksien joukkoon, jossa potilas on vakuutettuna, ja milloin kyseistä hoitoa ei voida antaa potilaalle lääketieteellisesti soveliaan ajanjakson aikana potilaan kulloinenkin terveydentila ja sairauden mahdollinen eteneminen huomioon ottaen.

Tämä antaa lääkäreille mahdollisuuden varmistaa, että heidän potilaansa voivat hyötyä sisämarkkinoiden periaatteista, silloin kun se on lääketieteellisesti mahdollista. Se auttaa myös jäsenvaltioita saamaan EU:n alueella olevista terveydenhuollon perusrakenteista paremman hyödyn.

---

(1)  Asia C-157/99, Smits ja Peerbooms, tuomio 12. heinäkuuta 2001, Kok. 2001, s. I-5473.

(2)  Asia C-385/99, Müller-Fauré ja van Riet, tuomio 13. toukokuuta 2003, Kok. 2003, s. I-4509.

(3)  KOM(2004) 2 lopullinen.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/953 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/953

---

(2004/C 84 E/1053)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1167/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(7. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Asetus N:o 1954/2003 ja kalastustoiminta Azorien yksinomaisella talousvyöhykkeellä

Vastauksessaan 11. maaliskuuta tekemääni kirjalliseen kysymykseen P-045 5/04 (1), joka koski asetusta (EY) N:o 1954/2003 (2) ja espanjalaisten alusten kalastustoimintaa 100 ja 200 meripeninkulman sisällä Azorien yksinomaisella talousvyöhykkeellä, komissio toteaa 16 artiklan perusteella, että kyseinen asetus tuli voimaan 14. marraskuuta 2003, eikä kukaan ole asettanut tai aseta sitä kyseenalaiseksi.

Kuitenkin samalla asetettiin siirtymäaika, joka koskee asetusten (EY) N:o 685/95 (3) ja (EY) N:o 2027/95 (4) voimassaolon jatkumista, koska uuden asetuksen (EY) N:o 1954/2003 15 artiklasta johtuu, että nämä muut vuoden 1995 asetukset kumoutuvat 1. elokuuta 2004.

Ja koska perustettu uusi järjestelmä on yhteensopimaton kyseisten kahden asetuksen järjestelmän kanssa, on pakko päätellä asetuksen (EY) N:o 1954/2003 mukaisesti, että

| 1. | Elokuun 1. päivään 2004 saakka noudatetaan vielä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 järjestelmää, sillä näiden voimassaolo päättyy kyseisenä päivänä ja |
| --- | --- |

1.

Elokuun 1. päivään 2004 saakka noudatetaan vielä asetusten (EY) N:o 685/95 ja (EY) N:o 2027/95 järjestelmää, sillä näiden voimassaolo päättyy kyseisenä päivänä ja

| 2. | perustettu uusi järjestelmä on tosiasiallisesti voimassa samasta päivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

2.

perustettu uusi järjestelmä on tosiasiallisesti voimassa samasta päivämäärästä alkaen.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Miksi komissio on aikaistanut tietyille alueille ja tiettyihin kalavaroihin pääsyä koskevan uuden järjestelmän alkamisajankohdan 14. päiväksi marraskuuta 2003, vaikka asetuksessa (EY) N:o 1954/2003 hyvin selvästi ilmaistaan, että 1. päivään elokuuta 2004 saakka noudatetaan vasta silloin kumoutuvien vuoden 1995 asetusten järjestelmää? |
| --- | --- |

—

Miksi komissio on aikaistanut tietyille alueille ja tiettyihin kalavaroihin pääsyä koskevan uuden järjestelmän alkamisajankohdan 14. päiväksi marraskuuta 2003, vaikka asetuksessa (EY) N:o 1954/2003 hyvin selvästi ilmaistaan, että 1. päivään elokuuta 2004 saakka noudatetaan vasta silloin kumoutuvien vuoden 1995 asetusten järjestelmää?

| — | Vai katsooko komissio, että on vaihtoehtoisesti toteutettavissa ja yhteensopivaa noudattaa samanaikaisesti molempia järjestelmiä? Miten? Miten voi sopia yhteen, että samanaikaisesti kalastusta rajoitetaan ja harjoitetaan samoilla vesialueilla? Miten laajasti asiaa on tulkittava ja mikä on sen oikeusperusta? |
| --- | --- |

—

Vai katsooko komissio, että on vaihtoehtoisesti toteutettavissa ja yhteensopivaa noudattaa samanaikaisesti molempia järjestelmiä? Miten? Miten voi sopia yhteen, että samanaikaisesti kalastusta rajoitetaan ja harjoitetaan samoilla vesialueilla? Miten laajasti asiaa on tulkittava ja mikä on sen oikeusperusta?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Komissio vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle kantansa, joka koskee 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1954/2003 säännöksiä. Kyseiset säännökset koskevat niitä vaatimuksia, joita voidaan soveltaa Azoreita ympäröivillä vesillä harjoitettavaan kalastustoimintaan. Kanta on seuraava:

| — | Asetuksen 5 artiklaan sisältyy erityisesti Azorien vesiä koskeva pyyntiponnistuksen rahoitusjärjestelmä. Samalla säännöksellä perustettu järjestelmä on erilainen kuin se järjestelmä, jota voidaan soveltaa 15 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2027/95 perusteella, ja jossa sallitaan kyseessä olevan jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten pääsy kaikille Portugalin tai Espanjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluville vesille. |
| --- | --- |

—

Asetuksen 5 artiklaan sisältyy erityisesti Azorien vesiä koskeva pyyntiponnistuksen rahoitusjärjestelmä. Samalla säännöksellä perustettu järjestelmä on erilainen kuin se järjestelmä, jota voidaan soveltaa 15 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2027/95 perusteella, ja jossa sallitaan kyseessä olevan jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten pääsy kaikille Portugalin tai Espanjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluville vesille.

| — | Kyseisen päivän sovellettavuuteen kohdistuu muutamia epäilyjä, koska asetuksen 15 artikla kumoaa edelliset asetukset vasta täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä lähtien tai viimeistään 1. elokuuta 2004. |
| --- | --- |

—

Kyseisen päivän sovellettavuuteen kohdistuu muutamia epäilyjä, koska asetuksen 15 artikla kumoaa edelliset asetukset vasta täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä lähtien tai viimeistään 1. elokuuta 2004.

| — | Kyseinen säännös ei kuitenkaan ole sellainen, että se vaikuttaisi asetuksen N:o 1954/2003, ja erityisesti sen 5 artiklan, voimaantulopäivään. Oikeudessa tapahtuu usein niin, että samaa asiaa säädellään useilla eri säännöksillä. Konfliktitapauksessa sovelletaan myöhemmin annettua asetusta. Näin menetellään myös asetuksen N:o 1954/2003 5 artiklan kohdalla. Kyseisellä asetuksella annetaan espanjalaisille ja portugalilaisille aluksille rajoitetumpi yksinoikeus kuin aiemmassa järjestelmässä, jota ei ole vielä muodollisesti kumottu. Tässä tapauksessa jälkimmäinen sääntö, eli asetus (EY) N:o 1954/2003, syrjäyttää edellisen säännön. |
| --- | --- |

—

Kyseinen säännös ei kuitenkaan ole sellainen, että se vaikuttaisi asetuksen N:o 1954/2003, ja erityisesti sen 5 artiklan, voimaantulopäivään. Oikeudessa tapahtuu usein niin, että samaa asiaa säädellään useilla eri säännöksillä. Konfliktitapauksessa sovelletaan myöhemmin annettua asetusta. Näin menetellään myös asetuksen N:o 1954/2003 5 artiklan kohdalla. Kyseisellä asetuksella annetaan espanjalaisille ja portugalilaisille aluksille rajoitetumpi yksinoikeus kuin aiemmassa järjestelmässä, jota ei ole vielä muodollisesti kumottu. Tässä tapauksessa jälkimmäinen sääntö, eli asetus (EY) N:o 1954/2003, syrjäyttää edellisen säännön.

---

(1)  Katso sivu 403.

(2)  EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

(3)  EYVL L 71, 31.3.1995, s. 5.

(4)  EYVL L 199, 24.8.1995, s. 1.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/955 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/955

---

(2004/C 84 E/1054)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1170/04

esittäjä(t): Manuel dos Santos (PSE) komissiolle

(13. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Amoreirasin tunnelin rakentaminen Lissaboniin

Toukokuun 29. päivänä 2002 Lissabonin kaupunginvaltuusto hyväksyi julkisen tarjouskilpailun järjestämisen Av. Duarte Pachecon, Rua Joaquim António de Aguiarin ja Av. Fontes Pereira de Melon tunnelitöitä koskevasta urakasta. Hankkeen toteuttamista koskevassa perusohjelmassa vahvistettiin, että

| — | tunnelin rakennustyöt vaikuttavat joidenkin infrastruktuurien toimintaan, joten tarjouskilpailuun osallistujien on esitettävä ratkaisuja, joiden mukaisesti töistä haittaa kärsivien infrastruktuurien toiminta mahdollistetaan muulla tavalla |
| --- | --- |

—

tunnelin rakennustyöt vaikuttavat joidenkin infrastruktuurien toimintaan, joten tarjouskilpailuun osallistujien on esitettävä ratkaisuja, joiden mukaisesti töistä haittaa kärsivien infrastruktuurien toiminta mahdollistetaan muulla tavalla

| — | tarjouskilpailuun osallistujien on esitettävä ehdottamansa ratkaisut, jotka on kehitelty edeltävän selvityksen pohjalta ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät erikoisuudet, etenkin maapohjaa hyväkseen käyttävän toiminnan ohjaaminen toista kautta |
| --- | --- |

—

tarjouskilpailuun osallistujien on esitettävä ehdottamansa ratkaisut, jotka on kehitelty edeltävän selvityksen pohjalta ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät erikoisuudet, etenkin maapohjaa hyväkseen käyttävän toiminnan ohjaaminen toista kautta

| — | urakkaan on kuuluttava kaikki työt, jotka johtavat kaikkien urakan tavoitteiden toteutumiseen kokonaisuudessaan, mukaan lukien kaikki aliurakoitsijoiden toteuttamat siirrot. |
| --- | --- |

—

urakkaan on kuuluttava kaikki työt, jotka johtavat kaikkien urakan tavoitteiden toteutumiseen kokonaisuudessaan, mukaan lukien kaikki aliurakoitsijoiden toteuttamat siirrot.

Maaliskuun 14. päivänä 2003 Lissabonin kaupunginvaltuusto ei hyväksynyt yhtään urakkaa koskevaa ehdotusta, koska kaikki olivat hinnaltaan korkeita, ja hyväksyi, että urakkasopimus tehtäisiin suoralla sopimuksella. Turvautumalla suoraan sopimukseen (kun julkisen tarjouskilpailun perusteella ei saada ehdotuksia) ei voida toimia vastoin ohjelmaa tai tarjouspyyntöasiakirjoja, jotka ovat kyseisen kilpailun perusta. Kuitenkin analysoidessaan suoraan sopimukseen perustuvia ehdotuksia komissio päätti, että infrastruktuurien palauttamista koskevia toimeksiantoja ei saisi pitää sopimuksen oleellisina osatekijöinä. Maaliskuun 22. päivänä 2003 Lissabonin kaupunginvaltuusto myönsi urakan suoran sopimuksen perusteella ryhmittymälle, jonka muodostavat Empresas Construções do Tâmega S.A. ja CME-Construções e Manutenção Electromecânica S.A., jotka ovat poistaneet ehdotuksestaan olennaisia töitä, mikä vaikuttaa huomattavasti infrastruktuurien tasoon.

Näiden huomioiden perusteella kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Rikotaanko edellä esitetyn mukaisesti tehdyllä suoralla sopimuksella direktiivin 93/37/ETY 7 artiklan 3 kohdan a alakohtaa (1) ja vapaan kilpailun periaatetta? |
| --- | --- |

—

Rikotaanko edellä esitetyn mukaisesti tehdyllä suoralla sopimuksella direktiivin 93/37/ETY 7 artiklan 3 kohdan a alakohtaa (1) ja vapaan kilpailun periaatetta?

| — | Koska ehdotus ei ole perusohjelman ja tarjouspyyntöasiakirjojen mukainen ja siksi, että Lissabonin kaupunginvaltuusto on tehnyt harkintansa ja aloittanut neuvottelut kyseisten perusteiden pohjalta ja koska se aiheuttaa haittaa kolmansille osapuolille, jotka toimivat vilpittömässä mielessä, eikö tässä rikota yhteisön oikeuden soveltamisesta johtuvaa yhtäläisen kohtelun periaatetta? |
| --- | --- |

—

Koska ehdotus ei ole perusohjelman ja tarjouspyyntöasiakirjojen mukainen ja siksi, että Lissabonin kaupunginvaltuusto on tehnyt harkintansa ja aloittanut neuvottelut kyseisten perusteiden pohjalta ja koska se aiheuttaa haittaa kolmansille osapuolille, jotka toimivat vilpittömässä mielessä, eikö tässä rikota yhteisön oikeuden soveltamisesta johtuvaa yhtäläisen kohtelun periaatetta?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Yhteisön direktiivien mukaan rahallista vastiketta vastaan tehtyjä kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty hankintaviranomaisen tai hankintayksikön ja toimeksisaajan kesken ja joiden tarkoituksena on rakennusurakan suorittaminen, hankkeen toteuttaminen taikka palvelun tai tavaran toimittaminen, on pidettävä julkisia rakennusurakoita, palveluhankintoja tai tavaranhankintoja koskevana sopimuksena. Jos sopimushinta ylittää direktiiveissä säädetyn rajan, sopimuksenteossa on noudatettava yhteisön direktiivien säännöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt muun muassa julkistamisesta ja yritysten osallistumisesta.

Neuvottelumenettelyä voidaan käyttää vain tietyissä poikkeustapauksissa, joista säädetään julkisia hankintoja käsittelevissä direktiiveissä, sillä tällainen menettely poikkeaa direktiivien mukaisista yleissäännöistä.

Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sen, joka haluaa vedota tähän poikkeukseen, tehtävänä on näyttää toteen, että olosuhteet, joiden johdosta poikkeus on perusteltu, ovat todella olemassa (ks. julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta asiassa 199/85, komissio vastaan Italia, 10. maaliskuuta 1987 annettu tuomio).

Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään tietoja, joiden perusteella olisi mahdollista arvioida, onko kyseisen sopimuksen tekomenettelyssä noudatettu direktiivin 93/37/ETY ja varsinkin sen 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan sääntöjä.

Kirjallisessa kysymyksessä annettujen tietojen perusteella komissio ottaa yhteyttä Portugalin viranomaisiin ja pyytää niiltä tietoja, jotta tapaus voidaan tutkia perusteellisesti.

---

(1)  EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54.

---

| 3.4.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 84/956 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 84/956

---

(2004/C 84 E/1055)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1203/04

esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (NI) komissiolle

(14. huhtikuuta 2004)

Aihe:   Väitetyt säännönvastaisuudet 8.ACP.PNG.003-hankkeeseen osoitettujen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varojen hallinnoinnissa

| 1. | Palvelusopimuksen alunperin saaneen konsulttiyrityksen (Studio Bichara s.r.l, ”SB”) tilalle valittiin hankintamenettelyssä toinen yritys.






  a) | Miksi ei käynnistetty rajoitettua kansainvälistä tarjouspyyntökilpailua, vaikka sopimuksen arvo oli yli 200 000 euroa? Päätettiinkö sen sijaan käyttää paikallisten yritysten välistä tarjouspyyntökilpailua (vrt. ulkomaanavun yhteisen toimialan menettelykäsikirja, jota sovellettiin kyseisenä aikana, 10 kohta ja liite I)? |
| --- | --- | --- |

1.

Palvelusopimuksen alunperin saaneen konsulttiyrityksen (Studio Bichara s.r.l, ”SB”) tilalle valittiin hankintamenettelyssä toinen yritys.

a)

Miksi ei käynnistetty rajoitettua kansainvälistä tarjouspyyntökilpailua, vaikka sopimuksen arvo oli yli 200 000 euroa? Päätettiinkö sen sijaan käyttää paikallisten yritysten välistä tarjouspyyntökilpailua (vrt. ulkomaanavun yhteisen toimialan menettelykäsikirja, jota sovellettiin kyseisenä aikana, 10 kohta ja liite I)?

| b) | Miksi ei herännyt epäilyjä, kun tarjouspyyntömenettelyyn osallistuneet kooltaan ja taloudellisilta resursseiltaan erilaiset yritykset esittivät enimmäisbudjetin ylittäviä tarjouksia huolimatta siitä, että eräät näistä yrityksistä olivat osallistuneet jo alkuperäiseen vuoden 1999 menettelyyn, mutta olivat esittäneet tuolloin käytettävissä olevat resurssit alittavia tarjouksia? |
| --- | --- |

b)

Miksi ei herännyt epäilyjä, kun tarjouspyyntömenettelyyn osallistuneet kooltaan ja taloudellisilta resursseiltaan erilaiset yritykset esittivät enimmäisbudjetin ylittäviä tarjouksia huolimatta siitä, että eräät näistä yrityksistä olivat osallistuneet jo alkuperäiseen vuoden 1999 menettelyyn, mutta olivat esittäneet tuolloin käytettävissä olevat resurssit alittavia tarjouksia?

| c) | Miksi sopimus myönnettiin (yksityisten neuvottelujen jälkeen) PAC- ja ETS-yhtiöille EKR:n rahoittamia urakkasopimuksia koskevien yleisten ehtojen 12 artiklan 2 kohdan vastaisesti, kun PAC/ETS on todettu kelpaamattomaksi erääseen toiseen EU-hankkeeseen Vanuatun tasavallassa? |
| --- | --- |

c)

Miksi sopimus myönnettiin (yksityisten neuvottelujen jälkeen) PAC- ja ETS-yhtiöille EKR:n rahoittamia urakkasopimuksia koskevien yleisten ehtojen 12 artiklan 2 kohdan vastaisesti, kun PAC/ETS on todettu kelpaamattomaksi erääseen toiseen EU-hankkeeseen Vanuatun tasavallassa?

| 2. | Miksi sen jälkeen, kun sopimussuhde SB:n kanssa oli päättynyt, SB:n alunperin suunnittelemien hankkeiden johtaminen annettiin PAC/ETS-yhtiöille ja miksi näille maksettiin tästä noin 722 000 euroa (kun SB:lle maksettiin samoista tehtävistä 660 000 euroa) ja noin 100 000 euroa muista tehtävistä sekä lisäksi noin 420 000 euroa Unitech-instituutin uudelleensuunnittelusta (kun SB:lle maksettiin 600 000 euroa kaikkien yhdeksän hankkeeseen kuuluvan instituutin suunnittelusta) PAC/ETS:n arvosteltua SB:n toteuttamaa Unitech-hanketta? |
| --- | --- |

2.

Miksi sen jälkeen, kun sopimussuhde SB:n kanssa oli päättynyt, SB:n alunperin suunnittelemien hankkeiden johtaminen annettiin PAC/ETS-yhtiöille ja miksi näille maksettiin tästä noin 722 000 euroa (kun SB:lle maksettiin samoista tehtävistä 660 000 euroa) ja noin 100 000 euroa muista tehtävistä sekä lisäksi noin 420 000 euroa Unitech-instituutin uudelleensuunnittelusta (kun SB:lle maksettiin 600 000 euroa kaikkien yhdeksän hankkeeseen kuuluvan instituutin suunnittelusta) PAC/ETS:n arvosteltua SB:n toteuttamaa Unitech-hanketta?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

| 1. | a) | Kyseinen 8ACP.PNG.003-hanke rahoitettiin kahdeksannesta Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Keskeisin oikeusperusta on EKR:n rahoittamia rakennusurakoita, tavaranhankintoja ja palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin sovellettavista yleisistä määräyksistä, yleisistä sopimusehdoista sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevista säännöistä ja niiden soveltamisesta 29. maaliskuuta 1990 tehty AKT-EU-ministerineuvoston päätös N:o 3/90 (1).
  Mainittu 200 000 euron raja perustuu 7. lokakuuta 2002 tehtyyn päätökseen N:o 2/2002, joka koskee Cotonoun sopimuksen liitteen IV täytäntöönpanoa. Sitä sovelletaan yhdeksännen EKR:n alaisiin palvelusopimuksiin, ei kahdeksannen EKR:n alaisiin sopimuksiin.
  Palveluhankintoja, tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskevista yleisistä määräyksistä tehdyn päätöksen N:o 3/1990 liitteen I 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti laadittiin suppea luettelo yrityksistä rajoitettua tarjouspyyntömenettelyä varten. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kyseinen 8ACP.PNG.003-hanke rahoitettiin kahdeksannesta Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Keskeisin oikeusperusta on EKR:n rahoittamia rakennusurakoita, tavaranhankintoja ja palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin sovellettavista yleisistä määräyksistä, yleisistä sopimusehdoista sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevista säännöistä ja niiden soveltamisesta 29. maaliskuuta 1990 tehty AKT-EU-ministerineuvoston päätös N:o 3/90 (1).

Mainittu 200 000 euron raja perustuu 7. lokakuuta 2002 tehtyyn päätökseen N:o 2/2002, joka koskee Cotonoun sopimuksen liitteen IV täytäntöönpanoa. Sitä sovelletaan yhdeksännen EKR:n alaisiin palvelusopimuksiin, ei kahdeksannen EKR:n alaisiin sopimuksiin.

Palveluhankintoja, tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskevista yleisistä määräyksistä tehdyn päätöksen N:o 3/1990 liitteen I 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti laadittiin suppea luettelo yrityksistä rajoitettua tarjouspyyntömenettelyä varten.

| b) | Kilpailun maksimoimiseksi päätettiin olla ilmoittamatta enimmäisbudjettia. Tämä selittää sen, miksi tarjoukset ylittivät enimmäisrajan ja miksi tämä ei herättänyt epäilyksiä. Koska yritysten tekemät tarjoukset perustuvat markkinahintoihin, on selvää, että hinnat ovat nousseet vuoden 1999, jolloin alkuperäinen tarjouspyyntö esitettiin, ja nyt kyseessä olevan tarjouspyynnön esittämisvuoden, vuoden 2002, välillä. Tämä saattaa selittää sen, miksi yritykset, jotka osallistuivat myös vuoden 1999 tarjouspyyntömenettelyyn, jättivät vuonna 2002 hintavamman tarjouksen. |
| --- | --- |

b)

Kilpailun maksimoimiseksi päätettiin olla ilmoittamatta enimmäisbudjettia. Tämä selittää sen, miksi tarjoukset ylittivät enimmäisrajan ja miksi tämä ei herättänyt epäilyksiä. Koska yritysten tekemät tarjoukset perustuvat markkinahintoihin, on selvää, että hinnat ovat nousseet vuoden 1999, jolloin alkuperäinen tarjouspyyntö esitettiin, ja nyt kyseessä olevan tarjouspyynnön esittämisvuoden, vuoden 2002, välillä. Tämä saattaa selittää sen, miksi yritykset, jotka osallistuivat myös vuoden 1999 tarjouspyyntömenettelyyn, jättivät vuonna 2002 hintavamman tarjouksen.

| c) | Noudatettu menettely on kahdeksannesta EKR:stä tehdyn päätöksen N:o 3/1990 35 artiklan mukainen. Päätöksen 12 artiklan 2 kohdassa viitataan Cotonoun sopimuksen liitteen IV täytäntöönpanosta tehtyyn päätökseen N:o 2/2002. Sitä sovelletaan yhdeksänteen EKR:ään, ei kahdeksanteen EKR:ään. |
| --- | --- |

c)

Noudatettu menettely on kahdeksannesta EKR:stä tehdyn päätöksen N:o 3/1990 35 artiklan mukainen. Päätöksen 12 artiklan 2 kohdassa viitataan Cotonoun sopimuksen liitteen IV täytäntöönpanosta tehtyyn päätökseen N:o 2/2002. Sitä sovelletaan yhdeksänteen EKR:ään, ei kahdeksanteen EKR:ään.

| 2. | Komissio on pyytänyt asiaa koskevia asiakirjoja Papuan-Uuden-Guinean lähetystöltä voidakseen laatia asiaa koskevan vastauksen, joka toimitetaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2.

Komissio on pyytänyt asiaa koskevia asiakirjoja Papuan-Uuden-Guinean lähetystöltä voidakseen laatia asiaa koskevan vastauksen, joka toimitetaan mahdollisimman pian.

---

(1)  EYVL L 382, 31.12.1990.

---