# Euroopan unionin C 70E/2004

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 70E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta20. maaliskuu 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 70E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta20. maaliskuu 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   (Tiedonantoja) |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET |
| 2004/C 070E/1 | E-2576/02 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Viagran korvaaminen | 1 |
| 2004/C 070E/2 | E-2577/02 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: EU:n virkamiesten sairausvakuutuskassan vaje | 1 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2576/02 ja E-2577/02 |
| 2004/C 070E/3 | E-2606/02 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Kilpailua vääristävät maksut maiden välisessä kaupassa | 3 |
| 2004/C 070E/4 | E-2617/02 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Palkantasaus Eurooppa-koulujen palkkajärjestelmässä | 4 |
| 2004/C 070E/5 | E-2627/02 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Ympäristöohjelmien täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat | 6 |
| 2004/C 070E/6 | E-2637/02 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimet metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta Galiciassa Espanjassa | 6 |
| 2004/C 070E/7 | E-2996/02 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla | 8 |
| 2004/C 070E/8 | E-2997/02 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla | 8 |
| 2004/C 070E/9 | E-3186/02 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Eläkkeiden suojelu | 9 |
| 2004/C 070E/0 | E-3226/02 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Suojakaiteiden turvallisuus moottoripyöräilijöiden näkökulmasta | 10 |
| 2004/C 070E/1 | E-3469/02 esittäjä: Ward Beysen komissiolleAihe: Tˇsekin tasavallan sähkömarkkinoiden keskittyminen EU:n laajentumisen yhteydessä | 10 |
| 2004/C 070E/2 | E-3542/02 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Kauppaan liittyvä tuki | 12 |
| 2004/C 070E/3 | E-3543/02 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Länsi-Sahara | 13 |
| 2004/C 070E/4 | E-3553/02 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Vakavia uskonnonvapauden rikkomuksia Valko-Venäjällä | 14 |
| 2004/C 070E/5 | P-3614/02 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Raaka-aineiden tuonti Marokosta ja yhteisön nahkateollisuus | 15 |
| 2004/C 070E/6 | E-3646/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Juan Carlos Gonzalez Leivan vangittuna pitäminen | 16 |
| 2004/C 070E/7 | E-3648/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Uskonnonvapaus Laosissa | 16 |
| 2004/C 070E/8 | E-3734/02 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Tuet ja Karibian maiden banaaniteollisuuden tulevaisuus | 17 |
| 2004/C 070E/9 | P-3743/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Tiibetiläisten teloitukset Kiinassa | 18 |
| 2004/C 070E/0 | E-3746/02 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tiibet/Kiina: Tenzin Deleg Rinpochen ja Lobsang Dhondupin kuolemantuomio | 18 |
| 2004/C 070E/1 | E-3750/02 esittäjä: Mario Mauro komissiolleAihe: Euroopan unionin ja Surinamen tasavallan väliset suhteet | 19 |
| 2004/C 070E/2 | E-3751/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Arjan Erkelin katoaminen Dagestanissa | 20 |
| 2004/C 070E/3 | P-3851/02 esittäjä: Arie Oostlander komissiolleAihe: Arjan Erkelin sieppaaminen Venäjän Federaation tasavalta Dagestanissa | 21 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3751/02 ja P-3851/02 |
| 2004/C 070E/4 | E-3759/02 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: AKT-maista tuotavan sokerin alkuperän valvonta | 21 |
| 2004/C 070E/5 | E-3766/02 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Hankaluuksien ja viivästysten välttäminen Venäjän ja Kaliningradin välisen läpikulkuliikenteen valvonnassa EU:n tulevalla maa-alueella | 23 |
| 2004/C 070E/6 | E-3790/02 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Poliisien käyttäytyminen turisteja kohtaan ehdokasvaltioissa | 24 |
| 2004/C 070E/7 | E-3820/02 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Euron arvon vaihtelu muihin valuuttoihin nähden | 25 |
| 2004/C 070E/8 | P-3856/02 esittäjä: Eija-Riitta Korhola komissiolleAihe: Reilun kaupan kuluttajahinnat | 26 |
| 2004/C 070E/9 | E-3877/02 esittäjä: Jorge Hernández Mollar komissiolleAihe: Yhteinen eurooppalainen rikoslaki | 27 |
| 2004/C 070E/0 | E-0155/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: EU:n talousarvio ja kehitysyhteistyö | 28 |
| 2004/C 070E/1 | E-0419/03 esittäjä: Laura González Álvarez komissiolleAihe: Espanjan kansallinen vesistöjä koskeva ohjelma (Plan Hidrológico Nacional Español, PHN): Júcar-Vinalopó-väliä koskeva vedensiirtosuunnitelma (Täydentävä vastaus) | 28 |
| 2004/C 070E/2 | E-0704/03 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Kissojen ja koirien turkikset | 29 |
| 2004/C 070E/3 | E-0730/03 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimenpiteet Prestige-öljykatastrofista kärsineiden Natura 2000 -suojelualueiden hyväksi | 30 |
| 2004/C 070E/4 | E-0897/03 esittäjä: Hedwig Keppelhoff-Wiechert komissiolleAihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä (KOM(2001) 101 lopullinen.), tässä erityisesti maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoihin liittyvät toimet/10 artikla | 31 |
| 2004/C 070E/5 | E-1076/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: Motorola Computer Group sekä Wordsworth Technologies Ltd ja hintasopimukset | 31 |
| 2004/C 070E/6 | E-1146/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Eläkkeiden korvauskertoimien lakkauttaminen | 32 |
| 2004/C 070E/7 | E-1228/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Mosambikin tulvat | 33 |
| 2004/C 070E/8 | E-1236/03 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Esiasennetut käyttöjärjestelmät myynnissä olevissa tietokoneissa | 34 |
| 2004/C 070E/9 | E-1246/03 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Suojakaiteiden turvallisuus | 35 |
| 2004/C 070E/0 | E-1255/03 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Ihmisoikeudet Vietnamissa | 36 |
| 2004/C 070E/1 | E-1348/03 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja vesipalveluiden yksityistäminen | 36 |
| 2004/C 070E/2 | E-1356/03 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Jokialueiden hallinnointia koskevat kansainväliset suunnitelmat | 38 |
| 2004/C 070E/3 | E-1380/03 esittäjä: Anne Jensen komissiolleAihe: Palkanlisät Saksassa | 39 |
| 2004/C 070E/4 | E-1392/03 esittäjä: Charles Tannock ja Timothy Kirkhope neuvostolleAihe: Rasismi ja muukalaisviha eurooppalaisen pidätysmääräyksen näkökulmasta | 40 |
| 2004/C 070E/5 | E-1477/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Voi ja muut maitorasvat — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki | 42 |
| 2004/C 070E/6 | E-1478/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Naudanliha, tuore tai jäähdytetty — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki | 42 |
| 2004/C 070E/7 | E-1479/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Pakastetun ja tuoreen naudanlihan vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja lihatiskien hoito Vatikaanin myymälässä | 43 |
| 2004/C 070E/8 | E-1480/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki | 44 |
| Yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1477/03, E-1478/03, E-1479/03 ja E-1480/03 |
| 2004/C 070E/9 | E-1486/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Virtuaalirasismi | 46 |
| 2004/C 070E/0 | E-1491/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: 10 artiklaa koskevat haasteet | 47 |
| 2004/C 070E/1 | E-1501/03 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Kuorma-autojen nopeusrajoittimet | 48 |
| 2004/C 070E/2 | E-1506/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Uusien työpaikkojen laatu | 49 |
| 2004/C 070E/3 | E-1600/03 esittäjä: Giles Chichester ja Charles Tannock komissiolleAihe: Mielivaltainen omaisuuden pakkolunastus Valencian maakunnassa Espanjassa | 50 |
| 2004/C 070E/4 | E-1601/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen poistaminen | 51 |
| 2004/C 070E/5 | P-1610/03 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Veden johtamiskyky ja ekologinen virtaama Ebron juoksutuksessa, jota on ehdotettu Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa | 52 |
| 2004/C 070E/6 | E-1626/03 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Yhdysvalloista tuotuja munia ja munatuotteita koskeva kuluttajansuojelu | 53 |
| 2004/C 070E/7 | E-1627/03 esittäjä: Jan Mulder ja Toine Manders komissiolleAihe: Lintuinfluenssan siitosmunien tuottajille aiheuttamat taloudelliset vaikutukset | 54 |
| 2004/C 070E/8 | E-1628/03 esittäjä: Eija-Riitta Korhola neuvostolleAihe: Reilun kaupan tuotteiden edistäminen EU:ssa | 55 |
| 2004/C 070E/9 | P-1705/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Planistat Europe SA -yhtiön toiminnan tutkinta | 56 |
| 2004/C 070E/0 | P-1807/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Komission ja Planistat-yhtymän asiakassuhteet | 57 |
| 2004/C 070E/1 | P-1978/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Liikesuhteiden katkeaminen komission ja Planistat-ryhmän välillä | 58 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1705/03, P-1807/03 ja P-1978/03 |
| 2004/C 070E/2 | E-1717/03 esittäjä: Freddy Blak komissiolleAihe: Salamatkustajat | 59 |
| 2004/C 070E/3 | E-1754/03 esittäjä: Elisabeth Schroedter komissiolleAihe: Rügen-saaren mantereeseen yhdistävä silta ja kysymys E-0543/03 | 60 |
| 2004/C 070E/4 | E-1755/03 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Eurooppalaisten eläkkeiden verotus | 62 |
| 2004/C 070E/5 | E-1778/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Turvapaikan hakijat ja pakolaisten arviointi | 62 |
| 2004/C 070E/6 | E-1786/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Yhteydet romanien kansalasijärjestöihin ja hallituksen virastoihin | 64 |
| 2004/C 070E/7 | E-1846/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Ristiriita yhteisön päätöksentekoon osallistumisessa ja kuulumisessa Bilderberg-ryhmään ja kolmenkeskiseen komiteaan (Trilateral Commission) | 64 |
| 2004/C 070E/8 | E-1865/03 esittäjä: Anders Wijkman komissiolleAihe: Uhanalaisten eläinten suojelua koskevien EU:n sääntelypuitteiden kansallinen tulkinta | 65 |
| 2004/C 070E/9 | E-1878/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Vaikutusten arviointi | 66 |
| 2004/C 070E/0 | E-1930/03 esittäjä: Lennart Sacrédeus komissiolleAihe: Väestönsiirrot Sudanin öljyrikkailla alueilla | 67 |
| 2004/C 070E/1 | E-1944/03 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Sisämarkkinat ja televisiomainonta alaikäisille tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä | 68 |
| 2004/C 070E/2 | P-1962/03 esittäjä: Georges Berthu komissiolleAihe: Tulevat vakuutusalan tilinpäätösstandardit | 69 |
| 2004/C 070E/3 | E-1992/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Eurooppa ja terrorismi | 70 |
| 2004/C 070E/4 | E-2000/03 esittäjä: Jan Dhaene ja Patricia McKenna neuvostolleAihe: Sellafieldin radioaktiiviset päästöt | 71 |
| 2004/C 070E/5 | E-2017/03 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Kuorma-autojen tekninen varustelu | 72 |
| 2004/C 070E/6 | E-2063/03 esittäjä: Ioannis Marínos ja Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Vesitoimitusten riittävyys ja veden laatu Kreikassa | 73 |
| 2004/C 070E/7 | E-2065/03 esittäjä: Maurizio Turco, Marco Pannella, Marco Cappato, Benedetto Della Vedova, Gianfranco Dell’Alba ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Belgian poliisin toiminta Alankomaiden maaperällä | 74 |
| 2004/C 070E/8 | E-2114/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: EU:n ulkopuolisista matalan elintason valtioista tulevien vieraiden torjuminen kutsutut vieraat, virkamiehet ja liikemiehet pois lukien | 75 |
| 2004/C 070E/9 | E-2133/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Laiton maahanmuutto: Yhdysvaltojen ulkoministeriö Kreikkaa ja Turkkia vastaan | 77 |
| 2004/C 070E/0 | E-2167/03 esittäjä: Erik Meijer neuvostolleAihe: Pysyvä ratkaisu Makedonia-nimen ongelmaan ottaen huomioon makedonialaisten, albanialaisten ja kreikkalaisten toiveet | 79 |
| 2004/C 070E/1 | P-2200/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Euroopan komission puheenjohtajan Alessanossa (Lecce) 13. kesäkuuta 2003 pitämä puhe uskonnon ja EU:n perustuslain välisestä suhteesta | 79 |
| 2004/C 070E/2 | E-2205/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Eurostatiin liittyvien OLAF-tutkimusten jatkaminen | 80 |
| 2004/C 070E/3 | E-2238/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: EY:n perustamissopimuksen 10 artikla ja Irlanti | 81 |
| 2004/C 070E/4 | E-2289/03 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Kreikan palkkataso ja eläkemaksut | 82 |
| 2004/C 070E/5 | E-2309/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Ekstaasi - Hollanti | 83 |
| 2004/C 070E/6 | E-2318/03 esittäjä: Armando Cossutta neuvostolleAihe: Euroopan kansalaisten oikeus yksityisyyteen | 84 |
| 2004/C 070E/7 | E-2329/03 esittäjä: Piia-Noora Kauppi komissiolleAihe: Hiilen sitomista koskevan tekniikan sisällyttäminen päästökauppadirektiiviin | 85 |
| 2004/C 070E/8 | E-2336/03 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: ACCESS-hanke (Advance Communication for Cumbria and Enabling Sustainable Services) | 86 |
| 2004/C 070E/9 | E-2337/03 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Alkoholin käyttö Euroopan kaupungeissa | 86 |
| 2004/C 070E/0 | E-2344/03 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Interreg-byrokratia (Täydentävä vastaus) | 87 |
| 2004/C 070E/1 | E-2347/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Siirtolaisten hukkumiskuolemat Euroopan unionin eteläpuolisilla merialueilla siirtolaisten yrittäessä päästä uiden Euroopan unionin rannoille uuden elämän ja työn toivossa | 88 |
| 2004/C 070E/2 | E-2362/03 esittäjä: Stavros Xarchakos neuvostolleAihe: Turkkilaisen laivan tutkimukset Kreikan aluevesillä Egeanmerellä | 90 |
| 2004/C 070E/3 | E-2365/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Portugalin ja Espanjan välisten kalastusalueiden rajoittaminen | 91 |
| 2004/C 070E/4 | P-2374/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät | 91 |
| 2004/C 070E/5 | E-2377/03 esittäjä: James Nicholson neuvostolleAihe: Euroopan unionin aseellisten joukkojen merkit | 92 |
| 2004/C 070E/6 | E-2383/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Valtiontukien arviointi | 92 |
| 2004/C 070E/7 | E-2385/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Valtiontukien arviointi | 93 |
| 2004/C 070E/8 | E-2396/03 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Aavikoitumisen estäminen EU:ssa | 94 |
| 2004/C 070E/9 | E-2414/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: IAS-asetuksen soveltaminen EU:n kaupparekisteriin kuulumattomiin yhtiöihin | 96 |
| 2004/C 070E/0 | E-2425/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Muiden kuin jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden säästötulojen verotuksen yhdenmukaistaminen ja pankkisalaisuuden poistaminen | 98 |
| 2004/C 070E/1 | E-2446/03 esittäjä: Alonso Puerta ja Alejandro Cercas komissiolleAihe: Euroopan kulttuuriperinnön suojelu | 100 |
| 2004/C 070E/2 | E-2457/03 esittäjä: Patricia McKenna komissiolleAihe: Irlannin valtio estämä kilpailu sähkömarkkinoilla | 101 |
| 2004/C 070E/3 | E-2463/03 esittäjä: Professor Sir Neil MacCormick komissiolleAihe: Alaikäiset EU:n kansalaiset | 102 |
| 2004/C 070E/4 | E-2467/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Digitaaliset ajopiirturit: korjaukset liitteeseen IB | 103 |
| 2004/C 070E/5 | E-2469/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Digitaaliset ajopiirturit: muutettu käyttöönottoaikataulu | 104 |
| 2004/C 070E/6 | E-2470/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Digitaaliset ajopiirturit: tyyppihyväksyntä | 105 |
| 2004/C 070E/7 | E-2472/03 esittäjä: Marie Isler Béguin, Charles Tannock, Alima Boumediene-Thiery, Patsy Sörensen ja Miquel Mayol i Raynal neuvostolleAihe: Laajentuneen unionin ulkorajojen alueet | 106 |
| 2004/C 070E/8 | E-2475/03 esittäjä: Glenys Kinnock neuvostolleAihe: Burma | 108 |
| 2004/C 070E/9 | E-2480/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Thaimaalaiset, filippiiniläiset ja indonesialaiset tonnikalasäilykkeet | 108 |
| 2004/C 070E/0 | E-2518/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Transatlanttinen yhteistyö biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi | 109 |
| 2004/C 070E/1 | E-2533/03 esittäjä: Gabriele Stauner neuvostolleAihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jäsenten palkanlisät | 110 |
| 2004/C 070E/2 | E-2536/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: YMP:n uudistuksesta tehdyn kompromissin tulos Portugalin kannalta | 111 |
| 2004/C 070E/3 | E-2538/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Ehdotukset YMP:n ja rakennerahastojen purkamisesta — salainen selonteko | 112 |
| 2004/C 070E/4 | E-2559/03 esittäjä: Robert Evans komissiolleAihe: Eläinten kuljetukseen myönnetyt tuet | 113 |
| 2004/C 070E/5 | E-2587/03 esittäjä: Marco Pannella neuvostolleAihe: Tabrizin yliopiston opiskelijaliikkeen johtajan, 19-vuotiaan Faramaz Mohammadin teloittaminen Iranissa.. | 114 |
| 2004/C 070E/6 | E-2589/03 esittäjä: Philip Claeys neuvostolleAihe: Brysselissä huhtikuussa 2003 järjestetyn puolustusasioiden huippukokouksen seuranta | 114 |
| 2004/C 070E/7 | E-2595/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Olot Lontoon metrossa | 115 |
| 2004/C 070E/8 | E-2596/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Olot Lontoon metrossa | 115 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2595/03 ja E-2596/03 |
| 2004/C 070E/9 | E-2599/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Condadon kuntainliiton (Galicia) kunnallisen urheilukeskuksen rakennushankkeeseen (Proder-ohjelma 1996—1999) sisältyvän Colégio Altamiran jalkapallokentän rakennustöiden tila | 116 |
| 2004/C 070E/0 | P-2600/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Välimeren alueen kulttuurien välistä vuoropuhelua ja Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta käsittelevät, arvostettujen henkilöiden muodostamat työryhmät | 117 |
| 2004/C 070E/1 | E-2612/03 esittäjä: Maurizio Turco, Marco Pannella, Marco Cappato ja Gianfranco Dell’Alba neuvostolleAihe: Pyhän istuimen korkeimman ja pyhän luostariveljeskunnan laatima Crimen Sollicitationis -asiakirja seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneiden pappien toiminnan peittämiseksi | 119 |
| 2004/C 070E/2 | E-2625/03 esittäjä: Michel-Ange Scarbonchi komissiolleAihe: Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen | 120 |
| 2004/C 070E/3 | E-2628/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Euroopan parlamentin 5. huhtikuuta 2001 hyväksymä päätöslauselma naisiin ja erityisesti katolisiin nunniin kohdistuvasta seksuaalisesta väkivallasta ja sen vaikutukset | 121 |
| 2004/C 070E/4 | E-2629/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurostat-tapaus: asiakirjojen katoaminen OLAFin toimitiloista | 122 |
| 2004/C 070E/5 | E-2630/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurostat-tapaus | 123 |
| 2004/C 070E/6 | P-2653/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Puheenjohtaja Prodin selvitys Euroopan unionille Telekom Serbia -tapauksesta | 124 |
| 2004/C 070E/7 | P-2654/03 esittäjä: Anna Karamanou neuvostolleAihe: Naisten raiskaaminen ja naisilla käytävä kauppa Irakissa | 125 |
| 2004/C 070E/8 | P-2655/03 esittäjä: Daniel Hannan komissiolleAihe: Euronews | 126 |
| 2004/C 070E/9 | P-2656/03 esittäjä: Josu Ortuondo Larrea komissiolleAihe: Espanjan ja Ranskan kalastussopimus (Arcachonin sopimus) | 127 |
| 2004/C 070E/0 | E-2685/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Laboratorioiden kehittäminen Kreikan teknisen alan opetuksessa ja yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavan toisen koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimintaohjelman (EPEAK) toimi 5.2 | 128 |
| 2004/C 070E/1 | P-2696/03 esittäjä: Heinz Kindermann komissiolleAihe: Muna-albumiinin vientituet | 129 |
| 2004/C 070E/2 | E-2709/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurostatia koskevat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tekemät tutkimukset | 130 |
| 2004/C 070E/3 | E-2721/03 esittäjä: Erik Meijer neuvostolleAihe: Aloitteet EU:n dynaamiseen tietoon perustuvan talouden luomista vuoteen 2010 mennessä koskevan tavoitteen suojelemiseksi vakaussopimuksen ei-toivotuilta kielteisiltä vaikutuksilta | 131 |
| 2004/C 070E/4 | P-2724/03 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Myrkyllisten jätteiden ja kemiallisten aineiden valvomaton käyttö Kreikassa ja yhteisön ympäristölainsäädännön rikkominen Larymnassa (Fthiotisin läänissä) sijaitsevan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitoksen toimesta | 132 |
| 2004/C 070E/5 | E-2733/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Georgsmarienhütte-terästehtaan tukeminen | 133 |
| 2004/C 070E/6 | E-2734/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: EU:n tietoliikenteen salakielisyys | 134 |
| 2004/C 070E/7 | E-2740/03 esittäjä: Bernd Lange komissiolleAihe: EU:n tukiohjelmiin liittyvien pikkusummien takaisinperintä | 135 |
| 2004/C 070E/8 | E-2754/03 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Komission kielenkääntäjien työskentelymahdollisuudesta kotimaissaan | 135 |
| 2004/C 070E/9 | P-2757/03 esittäjä: Marco Cappato neuvostolleAihe: Pohjois-Korean ydinasekriisi | 136 |
| 2004/C 070E/0 | P-2766/03 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Kansainväliset petokset rakennusalalla | 137 |
| 2004/C 070E/1 | E-2768/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Ellinika Navpigia -yhtiö ja OSE:n tilausten toimitus | 138 |
| 2004/C 070E/2 | E-2773/03 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: Hälytyskeskusten henkilöstöä koskevat säännökset EU:n jäsenvaltioissa | 139 |
| 2004/C 070E/3 | E-2774/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Hamasin määritteleminen terroristijärjestöksi | 140 |
| 2004/C 070E/4 | E-2783/03 esittäjä: Cristiana Muscardini, Antonio Mussa ja Adriana Poli Bortone neuvostolleAihe: Vaalit Albaniassa | 140 |
| 2004/C 070E/5 | P-2800/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: 18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N: o 1227/2001 soveltaminen | 141 |
| 2004/C 070E/6 | P-2824/03 esittäjä: Marie Isler Béguin komissiolleAihe: Moottoritie A28 ja luontotyyppidirektiivi | 142 |
| 2004/C 070E/7 | E-2831/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román neuvostolleAihe: Espanjan pääministerin valmistelukuntaa arvostelevat ja sovitun perustuslain tekstin perusasioita vastustavat lausunnot | 143 |
| 2004/C 070E/8 | E-2833/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Kreikan valtion työllistämiselimen työttömille tarjoamat koulutusohjelmat | 144 |
| 2004/C 070E/9 | P-2834/03 esittäjä: Gilles Savary komissiolleAihe: Ilmailualan sopimukset Yhdysvaltojen kanssa | 145 |
| 2004/C 070E/0 | P-2835/03 esittäjä: Heinz Kindermann komissiolleAihe: Terra-hankkeen Geoplantour hyväksyminen — OLAFin tutkimukset (Täydentävä vastaus) | 145 |
| 2004/C 070E/1 | P-2844/03 esittäjä: Isabelle Caullery komissiolleAihe: Halpalentoyhtiöille maksettavat avustukset | 147 |
| 2004/C 070E/2 | E-2848/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Direktiivin 2000/53/EY täytäntöönpano | 147 |
| 2004/C 070E/3 | E-2860/03 esittäjä: Jens-Peter Bonde neuvostolleAihe: III-302 artikla ehdotuksessa sopimukseksi Euroopan unionin perustuslaista | 148 |
| 2004/C 070E/4 | P-2862/03 esittäjä: Anne André-Léonard komissiolleAihe: Skientologiakirkon perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien Euroopan toimisto | 148 |
| 2004/C 070E/5 | E-2866/03 esittäjä: Anne André-Léonard neuvostolleAihe: Skientologiakirkon perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien Euroopan toimisto | 149 |
| 2004/C 070E/6 | E-2870/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Lombardian alueen ammattikoulutusvarojen käyttöä koskeva oikeustutkinta | 150 |
| 2004/C 070E/7 | P-2871/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Ihmisalkioiden ja alkion kantasolujen käyttäminen tutkimukseen | 151 |
| 2004/C 070E/8 | E-2873/03 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Henkilöautojen nokipäästöjen mittaaminen ja direktiivit 92/55/ETY, 96/96/EYja 1999/52/EY | 151 |
| 2004/C 070E/9 | E-2874/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Lasten elinten poistot ja elinten säilytys ilman vanhempien suostumusta | 153 |
| 2004/C 070E/0 | E-2879/03 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Hyötyajoneuvoihin asennettavat kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitetut järjestelmät ja niiden tekniset tarkastukset | 153 |
| 2004/C 070E/1 | E-2888/03 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Lennot saarille ja julkista palvelua koskeva julistus | 155 |
| 2004/C 070E/2 | E-2890/03 esittäjä: Anne Jensen komissiolleAihe: Entisessä Itä-Saksassa toimivien yritysten tukeminen | 155 |
| 2004/C 070E/3 | E-2891/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Turvallisuustoimien riittämättömyys työpaikoilla Kreikassa | 156 |
| 2004/C 070E/4 | P-2893/03 esittäjä: Ole Krarup komissiolleAihe: Tietosuojasääntöjen rikkominen | 157 |
| 2004/C 070E/5 | E-2894/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Työkokemuksen hankintaa koskeva ohjelma (STAGE) Kreikassa | 158 |
| 2004/C 070E/6 | E-2899/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Julkisen velan ja vajeen kehitys Kreikassa vuonna 2003 | 159 |
| 2004/C 070E/7 | E-2901/03 esittäjä: Antonio Tajani komissiolleAihe: Alcatelin Rietissä sijaitsevan tehtaan työpaikkojen säilyttäminen | 159 |
| 2004/C 070E/8 | E-2908/03 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Alcatelin teollisuushanke | 160 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2901/03 ja E-2908/03 |
| 2004/C 070E/9 | E-2905/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Työttömyys Kreikassa vuoden 2001 väestönlaskennan pohjalta | 161 |
| 2004/C 070E/0 | E-2906/03 esittäjä: Gerhard Schmid komissiolleAihe: Direktiivin 2001/97/EY täytäntöönpano — Rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annettu direktiivi | 162 |
| 2004/C 070E/1 | P-2914/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Romano Prodi ylittää valtuutensa Arafatia koskevissa lausunnoissaan | 162 |
| 2004/C 070E/2 | P-2915/03 esittäjä: Francesco Speroni komissiolleAihe: Romano Prodi puolueellinen Ruotsin kansanäänestyskampanjan yhteydessä | 163 |
| 2004/C 070E/3 | E-2925/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Eurooppalainen tuottavuussopimus | 163 |
| 2004/C 070E/4 | E-2928/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Euroopan aluekehityssuunnitelma ja SRUNA-hanke | 164 |
| 2004/C 070E/5 | E-2931/03 esittäjä: Marco Cappato, Maurizio Turco, Emma Bonino, Marco Pannella, Benedetto Della Vedova, Gianfranco Dell’Alba ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kenraali Habib Ammarin nimittäminen kansainvälisen tietoyhteiskuntahuippukokouksen kansallisen järjestelykomitean puheenjohtajaksi | 165 |
| 2004/C 070E/6 | E-2932/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Tuotteiden väärentämisen torjunta | 166 |
| 2004/C 070E/7 | E-2933/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: DDT:n kokopitoisuuksien rajoittaminen kaloissa | 169 |
| 2004/C 070E/8 | E-2937/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä — maahanmuuton taloudellinen merkitys | 170 |
| 2004/C 070E/9 | E-2938/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä | 170 |
| 2004/C 070E/0 | E-2986/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto, joka koskee maahanmuuttoa, kotiuttamista ja työllisyyttä, aivovuoto (brain drain).. | 171 |
| 2004/C 070E/1 | E-3004/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Maahanmuuttoa, kotouttamista ja työllisyyttä koskeva komission tiedonanto ja maahanmuuttajien äänioikeus | 171 |
| 2004/C 070E/2 | E-3029/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä ja kotouttamista rajoittavat seikat. | 172 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2937/03, E-2938/03, E-2986/03, E-3004/03 ja E-3029/03 |
| 2004/C 070E/3 | E-2939/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Eures-verkon edistäminen ja tunnetuksi tekeminen | 174 |
| 2004/C 070E/4 | E-2941/03 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Solidaarisuusrahaston varojen myöntäminen | 175 |
| 2004/C 070E/5 | P-2950/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Luonnon Life -ohjelman tulevaisuus | 177 |
| 2004/C 070E/6 | E-2958/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Hintojen nousu euroalueella | 178 |
| 2004/C 070E/7 | E-2963/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Tapaturmien tutkimukseen ja ennaltaehkäisyyn osoitettujen määrärahojen vähentäminen | 179 |
| 2004/C 070E/8 | E-2967/03 esittäjä: Marie-Thérèse Hermange komissiolleAihe: EU:n lapsiasiamies | 180 |
| 2004/C 070E/9 | E-2968/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurojust | 180 |
| 2004/C 070E/0 | P-2970/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Yhteisestä kalastuspolitiikasta eroaminen | 181 |
| 2004/C 070E/1 | P-2976/03 esittäjä: Heinz Kindermann komissiolleAihe: Muna-albumiinin vientituet - kysymys P-2696/03 | 182 |
| 2004/C 070E/2 | P-2978/03 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Rakennerahastot Bretagnessa | 183 |
| 2004/C 070E/3 | E-2979/03 esittäjä: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm komissiolleAihe: Euroopan unionin postipalvelut | 184 |
| 2004/C 070E/4 | P-2989/03 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Komission European Policy Centerille myöntämä rahoitus | 185 |
| 2004/C 070E/5 | P-2991/03 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Waddenzeen sydänsimpukoiden mekaanisen pyynnin kieltäminen | 186 |
| 2004/C 070E/6 | E-2998/03 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Epäjohdonmukaiset verohelpotukset Britanniassa | 187 |
| 2004/C 070E/7 | E-2999/03 esittäjä: Olivier Duhamel komissiolleAihe: Tiedote | 187 |
| 2004/C 070E/8 | E-3001/03 esittäjä: Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco komissiolleAihe: Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset | 188 |
| 2004/C 070E/9 | E-3002/03 esittäjä: Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco komissiolleAihe: Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset | 189 |
| 2004/C 070E/0 | E-3003/03 esittäjä: Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco komissiolleAihe: Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset | 189 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3001/03, E-3002/03 ja E-3003/03 |
| 2004/C 070E/1 | E-3005/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Munanvalkuaisen luokittelu | 191 |
| 2004/C 070E/2 | E-3007/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Maaseudun EU-tietokeskusten asema yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa tiedotustoimissa | 191 |
| 2004/C 070E/3 | P-3068/03 esittäjä: Hugues Martin komissiolleAihe: Eurotiedon palvelupisteitä ylläpitävien järjestöjen rahoitus | 192 |
| 2004/C 070E/4 | E-3112/03 esittäjä: Giacomo Santini, Elena Paciotti, Luciana Sbarbati, Giovanni Pittella, Generoso Andria, Enrico Ferri, Carlo Fatuzzo, Gianfranco Dell’Alba, Roberta Angelilli, Stefano Zappalà, Paolo Pastorelli, Antonio Di Pietro, Mauro Nobilia, Sebastiano Musumeci, Michl Ebner, Roberto Bigliardo, Catherine Guy-Quint, Adriana Poli Bortone, Fiorella Ghilardotti, Monica Frassoni, Franz Turchi, Massimo Carraro, Guido Bodrato, Francesco Musotto, Vincenzo Lavarra, Vitaliano Gemelli ja Giovanni Fava komissiolleAihe: EU:n tiedotuspolitiikka. Maaseudun EU-tietokeskuksien ja Eurooppatietopisteiden (Info Point Europe, IPE) oikeusperusta. Toiminta-avustuksen maksamisen tarve vuodeksi 2004 | 193 |
| 2004/C 070E/5 | P-3153/03 esittäjä: Evelyne Gebhardt komissiolleAihe: Eurooppa-tiedotuspisteet | 194 |
| 2004/C 070E/6 | E-3240/03 esittäjä: Thierry Cornillet komissiolleAihe: Info-Point Europe -tiedotusverkon toimintatuen lakkauttaminen | 194 |
| 2004/C 070E/7 | P-3265/03 esittäjä: Maria Sanders-ten Holte komissiolleAihe: Tietopisteet ja maaseututietokeskukset | 194 |
| 2004/C 070E/8 | E-3287/03 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Eurooppa-talot | 195 |
| 2004/C 070E/9 | E-3301/03 esittäjä: Nicole Thomas-Mauro komissiolleAihe: Eurooppa-tietopisteet | 195 |
| 2004/C 070E/0 | P-3389/03 esittäjä: John Hume komissiolleAihe: EU:n maaseututietokeskukset | 196 |
| 2004/C 070E/1 | P-3403/03 esittäjä: John Cushnahan komissiolleAihe: EU-tietokeskusten (Carrefour-verkosto) rahoitus | 196 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3007/03, P-3068/03, E-3112/03, P-3153/03, E-3240/03, P-3265/03, E-3287/03, E-3301/03, P-3389/03 ja P-3403/03 |
| 2004/C 070E/2 | E-3017/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Grundig AG:n maksukyvyttömyys ja työpaikkojen puolustaminen Portugalissa | 197 |
| 2004/C 070E/3 | E-3019/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön rahoitus ja työllisyyden ylläpitäminen | 198 |
| 2004/C 070E/4 | E-3022/03 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Tapaturmien ehkäisemiseksi tehtävän tutkimuksen rahoittaminen | 198 |
| 2004/C 070E/5 | P-3024/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tarvittava vakaussopimuksen pidentäminen ja tarkistaminen | 199 |
| 2004/C 070E/6 | E-3028/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Genkissä sijaitsevan Fordin Belgian autotehtaan ja sen alihankkijayritysten tukitoimien hyväksyminen | 200 |
| 2004/C 070E/7 | E-3031/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön tuki kulttuurille | 201 |
| 2004/C 070E/8 | E-3035/03 esittäjä: Marit Paulsen komissiolleAihe: Asetuksen (EY) 178/2002 18.2 artiklan mukaiset jäljitettävyysvaatimukset | 202 |
| 2004/C 070E/9 | P-3038/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Sopimusten purkaminen Eurostatissa | 203 |
| 2004/C 070E/0 | E-3046/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Ihmisoikeudet Bangladeshissa | 204 |
| 2004/C 070E/1 | E-3049/03 esittäjä: Koenraad Dillen komissiolleAihe: Turvapaikanhakijoiden sähköinen tunnistaminen | 204 |
| 2004/C 070E/2 | P-3051/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Kioton sopimuksen ratifiointi Venäjän taholta | 206 |
| 2004/C 070E/3 | E-3056/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Maakaasun toimitusvarmuuden takaavat toimenpiteet | 207 |
| 2004/C 070E/4 | E-3065/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Naisiin kohdistuva syrjintä | 208 |
| 2004/C 070E/5 | P-3067/03 esittäjä: Kathalijne Buitenweg komissiolleAihe: Biometriset tiedot viisumeissa ja passeissa | 209 |
| 2004/C 070E/6 | E-3071/03 esittäjä: Lissy Gröner komissiolleAihe: Tasa-arvonäkökohtien huomioiminen talousarvion laadinnassa | 210 |
| 2004/C 070E/7 | E-3076/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Uuteen UMTS-järjestelmään (yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä) tarvittavien antennien läheisyydessä asuville tai työskenteleville ihmisille aiheutuvat terveysvaarat ja asiaa koskevat tutkimustulokset | 211 |
| 2004/C 070E/8 | E-3079/03 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Asetus (EY) 1221/97 ja mehiläishoidon tukeminen | 213 |
| 2004/C 070E/9 | E-3084/03 esittäjä: Koldo Gorostiaga Atxalandabaso komissiolleAihe: Poliittisten vankien mielenosoitus Baskimaassa | 214 |
| 2004/C 070E/0 | E-3085/03 esittäjä: Bruno Gollnisch komissiolleAihe: Crédit Lyonnais ja Executive Life | 215 |
| 2004/C 070E/1 | E-3094/03 esittäjä: Harald Ettl komissiolleAihe: Ahdistelu työpaikalla | 215 |
| 2004/C 070E/2 | E-3095/03 esittäjä: Koldo Gorostiaga Atxalandabaso komissiolleAihe: Baskimaan tunnustaminen painostuskeinoin | 216 |
| 2004/C 070E/3 | E-3097/03 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: EMU-kampanjaan käytettyjen resurssien julkistaminen | 217 |
| 2004/C 070E/4 | E-3103/03 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Lapsisotilaat Kongon tasavallassa | 217 |
| 2004/C 070E/5 | E-3105/03 esittäjä: Marianne Eriksson, Piia-Noora Kauppi ja Joke Swiebel komissiolleAihe: EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä | 218 |
| 2004/C 070E/6 | E-3107/03 esittäjä: Adriana Poli Bortone komissiolleAihe: Euroopan laajuiset verkot | 220 |
| 2004/C 070E/7 | E-3108/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Tuet | 220 |
| 2004/C 070E/8 | P-3111/03 esittäjä: Regina Bastos komissiolleAihe: Saksalaiselle Rieker-holdingyhtiölle mahdollisesti myönnetyt valtion tai yhteisön tuet | 221 |
| 2004/C 070E/9 | P-3118/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Parakvattia koskevien rajoitusten höllentäminen | 222 |
| 2004/C 070E/0 | E-3119/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön direktiivin 1999/70/EY rikkominen | 223 |
| 2004/C 070E/1 | E-3136/03 esittäjä: Lissy Gröner komissiolleAihe: Vuonna 2002 Baijerissa käyttämättä jäänyt 17 miljoonan euron suuruinen Euroopan unionin tuki | 223 |
| 2004/C 070E/2 | E-3149/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Melka-yhtiöön kuuluvan vaatealan yrityksen siirtyminen | 224 |
| 2004/C 070E/3 | E-3158/03 esittäjä: Antonio Mussa komissiolleAihe: Tutkintotodistusten tunnustaminen | 225 |
| 2004/C 070E/4 | E-3162/03 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: Euroopan sosiaalirahaston varojen väärinkäyttö | 227 |
| 2004/C 070E/5 | E-3164/03 esittäjä: Säid El Khadraoui komissiolleAihe: Varoitusmerkinnät alkoholituotteisiin | 228 |
| 2004/C 070E/6 | P-3166/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Yhteisöjen tuomioistuimen päätösten täytäntöönpano | 229 |
| 2004/C 070E/7 | E-3175/03 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Tautien ehkäisyn ja valvonnan rahoitus | 230 |
| 2004/C 070E/8 | E-3176/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Elintarviketurvallisuus ja kehitysmaat | 231 |
| 2004/C 070E/9 | E-3177/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttö | 232 |
| 2004/C 070E/0 | P-3184/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Laosin viranomaisten käytös | 233 |
| 2004/C 070E/1 | E-3197/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Ruotsin kansanäänestys euroon liittymisestä | 234 |
| 2004/C 070E/2 | E-3199/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Belgian hallituksen päätös puhelinoperaattori Belgacomin eläkerahastosta | 235 |
| 2004/C 070E/3 | E-3205/03 esittäjä: Giles Chichester komissiolleAihe: Muodollinen valitus Broadband4Devon Project -hankkeelle annetusta tavoitteen 2 tuesta | 236 |
| 2004/C 070E/4 | P-3208/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Koulujen rahoitusvaikeudet Hillingdonissa ja Barnetissa | 236 |
| 2004/C 070E/5 | P-3209/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Kliinisten tutkimusten direktiivi | 237 |
| 2004/C 070E/6 | E-3215/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Kliinisiä tutkimuksia koskeva direktiivi | 237 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3209/03 ja E-3215/03 |
| 2004/C 070E/7 | P-3210/03 esittäjä: Pietro-Paolo Mennea komissiolleAihe: Epärehellinen kilpailu tekstiilialalla | 238 |
| 2004/C 070E/8 | E-3211/03 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: EU:n tuki Euroopan rasismin vastaiselle verkolle (ENAR) | 240 |
| 2004/C 070E/9 | E-3225/03 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Suorat lähetykset härkätaisteluista | 240 |
| 2004/C 070E/0 | P-3232/03 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Budjettilukujen päivittäminen | 241 |
| 2004/C 070E/1 | E-3233/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Euroopan unionia koskevan opetuksen yhdenmukaisuus koulutusjärjestelmissä | 241 |
| 2004/C 070E/2 | E-3235/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Kannustaminen sijoittamaan Euroopan unioniin liittyviin arvopapereihin | 242 |
| 2004/C 070E/3 | E-3241/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Rajojen ja byrokraattisten esteiden poistaminen | 243 |
| 2004/C 070E/4 | E-3245/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Sairaalajätteiden keräämisestä aiheutuva sairaalahoidon kustannusten nousu: lääketieteellisten laitteiden uudelleenkäyttö vähentäisi kustannuksia, mutta sitä rajoitetaan | 244 |
| 2004/C 070E/5 | E-3256/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Vietnamin viranomaisten uusi hyökkäys uskonnonvapautta vastaan | 245 |
| 2004/C 070E/6 | E-3261/03 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Quornin syönnistä aiheutuneet allergiset reaktiot | 246 |
| 2004/C 070E/7 | P-3264/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Grönlanninpallaksen elvytyssuunnitelma ja Luoteis-Atlantin kalastusjärjestöön (NAFO) kuuluvaa yhteisön laivastoa koskevat erityiset sosiaalis-taloudelliset toimet | 248 |
| 2004/C 070E/8 | E-3269/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Lainsäädännön kumoaminen | 249 |
| 2004/C 070E/9 | E-3271/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Lasten tuttipulloissa oleva syöpää aiheuttava aine bisfenol A | 249 |
| 2004/C 070E/0 | E-3272/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Savukkeiden myyntiä koskeva siirtymäkausi | 251 |
| 2004/C 070E/1 | E-3295/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Eurooppa-koulujen perussääntö | 252 |
| 2004/C 070E/2 | E-3307/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Vapaasti seisovat uunit | 252 |
| 2004/C 070E/3 | E-3308/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Eurooppa-museo | 253 |
| 2004/C 070E/4 | P-3312/03 esittäjä: Enrico Ferri komissiolleAihe: Oriiden rekisteröintivaatimukset ja yhteisön säännösten täytäntöönpano | 254 |
| 2004/C 070E/5 | P-3314/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: Isobritannialaisen naudanlihan vienti Ranskaan | 254 |
| 2004/C 070E/6 | P-3315/03 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Suu- ja sorkkataudin korvaukset | 255 |
| 2004/C 070E/7 | E-3324/03 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Vaarallisen parakvatin (torjunta-aine) hyväksyminen | 256 |
| 2004/C 070E/8 | E-3337/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sukellustoiminnan oikeudellinen valvonta | 257 |
| 2004/C 070E/9 | E-3344/03 esittäjä: Christos Folias komissiolleAihe: Kreikan kansalaisten yliopistotutkintojen tunnustaminen | 258 |
| 2004/C 070E/0 | E-3355/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kielivähemmistöt Kreikassa ja viralliset tilastot | 260 |
| 2004/C 070E/1 | E-3374/03 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Lonkka-, polvi- ja olkatekonivelten uudelleen luokittelu | 261 |
| 2004/C 070E/2 | E-3386/03 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Kiinan uusi tuotesertifiointijärjestelmä — tulleihin perustumaton kaupan este | 261 |
| 2004/C 070E/3 | E-3394/03 esittäjä: Astrid Thors komissiolleAihe: Eläinten julma kohtelu ehdokasvaltioissa | 262 |
| 2004/C 070E/4 | P-3400/03 esittäjä: Niels Busk komissiolleAihe: Asetuksen (EY) 1774/2002 tulkinta | 263 |
| 2004/C 070E/5 | E-3405/03 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Rakennerahastojen hallinnointi | 264 |
| 2004/C 070E/6 | E-3487/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Ranskan toimet muista EU-maista tulevaa sianlihaa vastaan | 264 |
| 2004/C 070E/7 | P-3540/03 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Sisämarkkinoiden vääristyminen (lihamarkkinoilla) Ranskassa | 264 |
| Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3487/03 ja P-3540/03 |
| 2004/C 070E/8 | E-3514/03 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Rakennerahastosta rahoitettu kurssi | 265 |
| 2004/C 070E/9 | P-3537/03 esittäjä: Philip Bushill-Matthews komissiolleAihe: Hotellien paloturvallisuus | 266 |
| 2004/C 070E/0 | P-3538/03 esittäjä: Edward McMillan-Scott komissiolleAihe: Eläkkeet | 266 |
| 2004/C 070E/1 | P-3931/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Kesän 2003 metsäpalojen tuhoamien alueiden ennallistaminen | 267 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   (Tiedonantoja)

EUROOPAN PARLAMENTTI

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET

2004/C 070E/1

E-2576/02 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Viagran korvaaminen

1

2004/C 070E/2

E-2577/02 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: EU:n virkamiesten sairausvakuutuskassan vaje

1

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2576/02 ja E-2577/02

2004/C 070E/3

E-2606/02 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Kilpailua vääristävät maksut maiden välisessä kaupassa

3

2004/C 070E/4

E-2617/02 esittäjä: Michl Ebner komissiolleAihe: Palkantasaus Eurooppa-koulujen palkkajärjestelmässä

4

2004/C 070E/5

E-2627/02 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Ympäristöohjelmien täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat

6

2004/C 070E/6

E-2637/02 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimet metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta Galiciassa Espanjassa

6

2004/C 070E/7

E-2996/02 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla

8

2004/C 070E/8

E-2997/02 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla

8

2004/C 070E/9

E-3186/02 esittäjä: Eluned Morgan komissiolleAihe: Eläkkeiden suojelu

9

2004/C 070E/0

E-3226/02 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Suojakaiteiden turvallisuus moottoripyöräilijöiden näkökulmasta

10

2004/C 070E/1

E-3469/02 esittäjä: Ward Beysen komissiolleAihe: Tˇsekin tasavallan sähkömarkkinoiden keskittyminen EU:n laajentumisen yhteydessä

10

2004/C 070E/2

E-3542/02 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Kauppaan liittyvä tuki

12

2004/C 070E/3

E-3543/02 esittäjä: Glenys Kinnock komissiolleAihe: Länsi-Sahara

13

2004/C 070E/4

E-3553/02 esittäjä: Marco Cappato komissiolleAihe: Vakavia uskonnonvapauden rikkomuksia Valko-Venäjällä

14

2004/C 070E/5

P-3614/02 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Raaka-aineiden tuonti Marokosta ja yhteisön nahkateollisuus

15

2004/C 070E/6

E-3646/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Juan Carlos Gonzalez Leivan vangittuna pitäminen

16

2004/C 070E/7

E-3648/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Uskonnonvapaus Laosissa

16

2004/C 070E/8

E-3734/02 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Tuet ja Karibian maiden banaaniteollisuuden tulevaisuus

17

2004/C 070E/9

P-3743/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Tiibetiläisten teloitukset Kiinassa

18

2004/C 070E/0

E-3746/02 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Tiibet/Kiina: Tenzin Deleg Rinpochen ja Lobsang Dhondupin kuolemantuomio

18

2004/C 070E/1

E-3750/02 esittäjä: Mario Mauro komissiolleAihe: Euroopan unionin ja Surinamen tasavallan väliset suhteet

19

2004/C 070E/2

E-3751/02 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Arjan Erkelin katoaminen Dagestanissa

20

2004/C 070E/3

P-3851/02 esittäjä: Arie Oostlander komissiolleAihe: Arjan Erkelin sieppaaminen Venäjän Federaation tasavalta Dagestanissa

21

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3751/02 ja P-3851/02

2004/C 070E/4

E-3759/02 esittäjä: Jan Mulder komissiolleAihe: AKT-maista tuotavan sokerin alkuperän valvonta

21

2004/C 070E/5

E-3766/02 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Hankaluuksien ja viivästysten välttäminen Venäjän ja Kaliningradin välisen läpikulkuliikenteen valvonnassa EU:n tulevalla maa-alueella

23

2004/C 070E/6

E-3790/02 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Poliisien käyttäytyminen turisteja kohtaan ehdokasvaltioissa

24

2004/C 070E/7

E-3820/02 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: Euron arvon vaihtelu muihin valuuttoihin nähden

25

2004/C 070E/8

P-3856/02 esittäjä: Eija-Riitta Korhola komissiolleAihe: Reilun kaupan kuluttajahinnat

26

2004/C 070E/9

E-3877/02 esittäjä: Jorge Hernández Mollar komissiolleAihe: Yhteinen eurooppalainen rikoslaki

27

2004/C 070E/0

E-0155/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: EU:n talousarvio ja kehitysyhteistyö

28

2004/C 070E/1

E-0419/03 esittäjä: Laura González Álvarez komissiolleAihe: Espanjan kansallinen vesistöjä koskeva ohjelma (Plan Hidrológico Nacional Español, PHN): Júcar-Vinalopó-väliä koskeva vedensiirtosuunnitelma (Täydentävä vastaus)

28

2004/C 070E/2

E-0704/03 esittäjä: Baroness Sarah Ludford komissiolleAihe: Kissojen ja koirien turkikset

29

2004/C 070E/3

E-0730/03 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Toimenpiteet Prestige-öljykatastrofista kärsineiden Natura 2000 -suojelualueiden hyväksi

30

2004/C 070E/4

E-0897/03 esittäjä: Hedwig Keppelhoff-Wiechert komissiolleAihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä (KOM(2001) 101 lopullinen.), tässä erityisesti maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoihin liittyvät toimet/10 artikla

31

2004/C 070E/5

E-1076/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: Motorola Computer Group sekä Wordsworth Technologies Ltd ja hintasopimukset

31

2004/C 070E/6

E-1146/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Eläkkeiden korvauskertoimien lakkauttaminen

32

2004/C 070E/7

E-1228/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Mosambikin tulvat

33

2004/C 070E/8

E-1236/03 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Esiasennetut käyttöjärjestelmät myynnissä olevissa tietokoneissa

34

2004/C 070E/9

E-1246/03 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Suojakaiteiden turvallisuus

35

2004/C 070E/0

E-1255/03 esittäjä: Hanja Maij-Weggen komissiolleAihe: Ihmisoikeudet Vietnamissa

36

2004/C 070E/1

E-1348/03 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja vesipalveluiden yksityistäminen

36

2004/C 070E/2

E-1356/03 esittäjä: Margrietus van den Berg komissiolleAihe: Jokialueiden hallinnointia koskevat kansainväliset suunnitelmat

38

2004/C 070E/3

E-1380/03 esittäjä: Anne Jensen komissiolleAihe: Palkanlisät Saksassa

39

2004/C 070E/4

E-1392/03 esittäjä: Charles Tannock ja Timothy Kirkhope neuvostolleAihe: Rasismi ja muukalaisviha eurooppalaisen pidätysmääräyksen näkökulmasta

40

2004/C 070E/5

E-1477/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Voi ja muut maitorasvat — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki

42

2004/C 070E/6

E-1478/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Naudanliha, tuore tai jäähdytetty — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki

42

2004/C 070E/7

E-1479/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Pakastetun ja tuoreen naudanlihan vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja lihatiskien hoito Vatikaanin myymälässä

43

2004/C 070E/8

E-1480/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki

44

Yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1477/03, E-1478/03, E-1479/03 ja E-1480/03

2004/C 070E/9

E-1486/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Virtuaalirasismi

46

2004/C 070E/0

E-1491/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: 10 artiklaa koskevat haasteet

47

2004/C 070E/1

E-1501/03 esittäjä: Kathleen Van Brempt komissiolleAihe: Kuorma-autojen nopeusrajoittimet

48

2004/C 070E/2

E-1506/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Uusien työpaikkojen laatu

49

2004/C 070E/3

E-1600/03 esittäjä: Giles Chichester ja Charles Tannock komissiolleAihe: Mielivaltainen omaisuuden pakkolunastus Valencian maakunnassa Espanjassa

50

2004/C 070E/4

E-1601/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen poistaminen

51

2004/C 070E/5

P-1610/03 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Veden johtamiskyky ja ekologinen virtaama Ebron juoksutuksessa, jota on ehdotettu Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa

52

2004/C 070E/6

E-1626/03 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Yhdysvalloista tuotuja munia ja munatuotteita koskeva kuluttajansuojelu

53

2004/C 070E/7

E-1627/03 esittäjä: Jan Mulder ja Toine Manders komissiolleAihe: Lintuinfluenssan siitosmunien tuottajille aiheuttamat taloudelliset vaikutukset

54

2004/C 070E/8

E-1628/03 esittäjä: Eija-Riitta Korhola neuvostolleAihe: Reilun kaupan tuotteiden edistäminen EU:ssa

55

2004/C 070E/9

P-1705/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Planistat Europe SA -yhtiön toiminnan tutkinta

56

2004/C 070E/0

P-1807/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Komission ja Planistat-yhtymän asiakassuhteet

57

2004/C 070E/1

P-1978/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Liikesuhteiden katkeaminen komission ja Planistat-ryhmän välillä

58

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1705/03, P-1807/03 ja P-1978/03

2004/C 070E/2

E-1717/03 esittäjä: Freddy Blak komissiolleAihe: Salamatkustajat

59

2004/C 070E/3

E-1754/03 esittäjä: Elisabeth Schroedter komissiolleAihe: Rügen-saaren mantereeseen yhdistävä silta ja kysymys E-0543/03

60

2004/C 070E/4

E-1755/03 esittäjä: Caroline Jackson komissiolleAihe: Eurooppalaisten eläkkeiden verotus

62

2004/C 070E/5

E-1778/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Turvapaikan hakijat ja pakolaisten arviointi

62

2004/C 070E/6

E-1786/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Yhteydet romanien kansalasijärjestöihin ja hallituksen virastoihin

64

2004/C 070E/7

E-1846/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Ristiriita yhteisön päätöksentekoon osallistumisessa ja kuulumisessa Bilderberg-ryhmään ja kolmenkeskiseen komiteaan (Trilateral Commission)

64

2004/C 070E/8

E-1865/03 esittäjä: Anders Wijkman komissiolleAihe: Uhanalaisten eläinten suojelua koskevien EU:n sääntelypuitteiden kansallinen tulkinta

65

2004/C 070E/9

E-1878/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Vaikutusten arviointi

66

2004/C 070E/0

E-1930/03 esittäjä: Lennart Sacrédeus komissiolleAihe: Väestönsiirrot Sudanin öljyrikkailla alueilla

67

2004/C 070E/1

E-1944/03 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Sisämarkkinat ja televisiomainonta alaikäisille tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä

68

2004/C 070E/2

P-1962/03 esittäjä: Georges Berthu komissiolleAihe: Tulevat vakuutusalan tilinpäätösstandardit

69

2004/C 070E/3

E-1992/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Eurooppa ja terrorismi

70

2004/C 070E/4

E-2000/03 esittäjä: Jan Dhaene ja Patricia McKenna neuvostolleAihe: Sellafieldin radioaktiiviset päästöt

71

2004/C 070E/5

E-2017/03 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Kuorma-autojen tekninen varustelu

72

2004/C 070E/6

E-2063/03 esittäjä: Ioannis Marínos ja Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Vesitoimitusten riittävyys ja veden laatu Kreikassa

73

2004/C 070E/7

E-2065/03 esittäjä: Maurizio Turco, Marco Pannella, Marco Cappato, Benedetto Della Vedova, Gianfranco Dell’Alba ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Belgian poliisin toiminta Alankomaiden maaperällä

74

2004/C 070E/8

E-2114/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: EU:n ulkopuolisista matalan elintason valtioista tulevien vieraiden torjuminen kutsutut vieraat, virkamiehet ja liikemiehet pois lukien

75

2004/C 070E/9

E-2133/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Laiton maahanmuutto: Yhdysvaltojen ulkoministeriö Kreikkaa ja Turkkia vastaan

77

2004/C 070E/0

E-2167/03 esittäjä: Erik Meijer neuvostolleAihe: Pysyvä ratkaisu Makedonia-nimen ongelmaan ottaen huomioon makedonialaisten, albanialaisten ja kreikkalaisten toiveet

79

2004/C 070E/1

P-2200/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Euroopan komission puheenjohtajan Alessanossa (Lecce) 13. kesäkuuta 2003 pitämä puhe uskonnon ja EU:n perustuslain välisestä suhteesta

79

2004/C 070E/2

E-2205/03 esittäjä: Gabriele Stauner komissiolleAihe: Eurostatiin liittyvien OLAF-tutkimusten jatkaminen

80

2004/C 070E/3

E-2238/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: EY:n perustamissopimuksen 10 artikla ja Irlanti

81

2004/C 070E/4

E-2289/03 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Kreikan palkkataso ja eläkemaksut

82

2004/C 070E/5

E-2309/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Ekstaasi - Hollanti

83

2004/C 070E/6

E-2318/03 esittäjä: Armando Cossutta neuvostolleAihe: Euroopan kansalaisten oikeus yksityisyyteen

84

2004/C 070E/7

E-2329/03 esittäjä: Piia-Noora Kauppi komissiolleAihe: Hiilen sitomista koskevan tekniikan sisällyttäminen päästökauppadirektiiviin

85

2004/C 070E/8

E-2336/03 esittäjä: Brian Simpson komissiolleAihe: ACCESS-hanke (Advance Communication for Cumbria and Enabling Sustainable Services)

86

2004/C 070E/9

E-2337/03 esittäjä: Christopher Heaton-Harris komissiolleAihe: Alkoholin käyttö Euroopan kaupungeissa

86

2004/C 070E/0

E-2344/03 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Interreg-byrokratia (Täydentävä vastaus)

87

2004/C 070E/1

E-2347/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Siirtolaisten hukkumiskuolemat Euroopan unionin eteläpuolisilla merialueilla siirtolaisten yrittäessä päästä uiden Euroopan unionin rannoille uuden elämän ja työn toivossa

88

2004/C 070E/2

E-2362/03 esittäjä: Stavros Xarchakos neuvostolleAihe: Turkkilaisen laivan tutkimukset Kreikan aluevesillä Egeanmerellä

90

2004/C 070E/3

E-2365/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Portugalin ja Espanjan välisten kalastusalueiden rajoittaminen

91

2004/C 070E/4

P-2374/03 esittäjä: Raffaele Costa komissiolleAihe: Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät

91

2004/C 070E/5

E-2377/03 esittäjä: James Nicholson neuvostolleAihe: Euroopan unionin aseellisten joukkojen merkit

92

2004/C 070E/6

E-2383/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Valtiontukien arviointi

92

2004/C 070E/7

E-2385/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Valtiontukien arviointi

93

2004/C 070E/8

E-2396/03 esittäjä: María Sornosa Martínez komissiolleAihe: Aavikoitumisen estäminen EU:ssa

94

2004/C 070E/9

E-2414/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: IAS-asetuksen soveltaminen EU:n kaupparekisteriin kuulumattomiin yhtiöihin

96

2004/C 070E/0

E-2425/03 esittäjä: Maurizio Turco neuvostolleAihe: Muiden kuin jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden säästötulojen verotuksen yhdenmukaistaminen ja pankkisalaisuuden poistaminen

98

2004/C 070E/1

E-2446/03 esittäjä: Alonso Puerta ja Alejandro Cercas komissiolleAihe: Euroopan kulttuuriperinnön suojelu

100

2004/C 070E/2

E-2457/03 esittäjä: Patricia McKenna komissiolleAihe: Irlannin valtio estämä kilpailu sähkömarkkinoilla

101

2004/C 070E/3

E-2463/03 esittäjä: Professor Sir Neil MacCormick komissiolleAihe: Alaikäiset EU:n kansalaiset

102

2004/C 070E/4

E-2467/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Digitaaliset ajopiirturit: korjaukset liitteeseen IB

103

2004/C 070E/5

E-2469/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Digitaaliset ajopiirturit: muutettu käyttöönottoaikataulu

104

2004/C 070E/6

E-2470/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Digitaaliset ajopiirturit: tyyppihyväksyntä

105

2004/C 070E/7

E-2472/03 esittäjä: Marie Isler Béguin, Charles Tannock, Alima Boumediene-Thiery, Patsy Sörensen ja Miquel Mayol i Raynal neuvostolleAihe: Laajentuneen unionin ulkorajojen alueet

106

2004/C 070E/8

E-2475/03 esittäjä: Glenys Kinnock neuvostolleAihe: Burma

108

2004/C 070E/9

E-2480/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Thaimaalaiset, filippiiniläiset ja indonesialaiset tonnikalasäilykkeet

108

2004/C 070E/0

E-2518/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Transatlanttinen yhteistyö biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi

109

2004/C 070E/1

E-2533/03 esittäjä: Gabriele Stauner neuvostolleAihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jäsenten palkanlisät

110

2004/C 070E/2

E-2536/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: YMP:n uudistuksesta tehdyn kompromissin tulos Portugalin kannalta

111

2004/C 070E/3

E-2538/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Ehdotukset YMP:n ja rakennerahastojen purkamisesta — salainen selonteko

112

2004/C 070E/4

E-2559/03 esittäjä: Robert Evans komissiolleAihe: Eläinten kuljetukseen myönnetyt tuet

113

2004/C 070E/5

E-2587/03 esittäjä: Marco Pannella neuvostolleAihe: Tabrizin yliopiston opiskelijaliikkeen johtajan, 19-vuotiaan Faramaz Mohammadin teloittaminen Iranissa..

114

2004/C 070E/6

E-2589/03 esittäjä: Philip Claeys neuvostolleAihe: Brysselissä huhtikuussa 2003 järjestetyn puolustusasioiden huippukokouksen seuranta

114

2004/C 070E/7

E-2595/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Olot Lontoon metrossa

115

2004/C 070E/8

E-2596/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Olot Lontoon metrossa

115

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2595/03 ja E-2596/03

2004/C 070E/9

E-2599/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román komissiolleAihe: Condadon kuntainliiton (Galicia) kunnallisen urheilukeskuksen rakennushankkeeseen (Proder-ohjelma 1996—1999) sisältyvän Colégio Altamiran jalkapallokentän rakennustöiden tila

116

2004/C 070E/0

P-2600/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Välimeren alueen kulttuurien välistä vuoropuhelua ja Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta käsittelevät, arvostettujen henkilöiden muodostamat työryhmät

117

2004/C 070E/1

E-2612/03 esittäjä: Maurizio Turco, Marco Pannella, Marco Cappato ja Gianfranco Dell’Alba neuvostolleAihe: Pyhän istuimen korkeimman ja pyhän luostariveljeskunnan laatima Crimen Sollicitationis -asiakirja seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneiden pappien toiminnan peittämiseksi

119

2004/C 070E/2

E-2625/03 esittäjä: Michel-Ange Scarbonchi komissiolleAihe: Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen

120

2004/C 070E/3

E-2628/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Euroopan parlamentin 5. huhtikuuta 2001 hyväksymä päätöslauselma naisiin ja erityisesti katolisiin nunniin kohdistuvasta seksuaalisesta väkivallasta ja sen vaikutukset

121

2004/C 070E/4

E-2629/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurostat-tapaus: asiakirjojen katoaminen OLAFin toimitiloista

122

2004/C 070E/5

E-2630/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurostat-tapaus

123

2004/C 070E/6

P-2653/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Puheenjohtaja Prodin selvitys Euroopan unionille Telekom Serbia -tapauksesta

124

2004/C 070E/7

P-2654/03 esittäjä: Anna Karamanou neuvostolleAihe: Naisten raiskaaminen ja naisilla käytävä kauppa Irakissa

125

2004/C 070E/8

P-2655/03 esittäjä: Daniel Hannan komissiolleAihe: Euronews

126

2004/C 070E/9

P-2656/03 esittäjä: Josu Ortuondo Larrea komissiolleAihe: Espanjan ja Ranskan kalastussopimus (Arcachonin sopimus)

127

2004/C 070E/0

E-2685/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Laboratorioiden kehittäminen Kreikan teknisen alan opetuksessa ja yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavan toisen koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimintaohjelman (EPEAK) toimi 5.2

128

2004/C 070E/1

P-2696/03 esittäjä: Heinz Kindermann komissiolleAihe: Muna-albumiinin vientituet

129

2004/C 070E/2

E-2709/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurostatia koskevat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tekemät tutkimukset

130

2004/C 070E/3

E-2721/03 esittäjä: Erik Meijer neuvostolleAihe: Aloitteet EU:n dynaamiseen tietoon perustuvan talouden luomista vuoteen 2010 mennessä koskevan tavoitteen suojelemiseksi vakaussopimuksen ei-toivotuilta kielteisiltä vaikutuksilta

131

2004/C 070E/4

P-2724/03 esittäjä: Antonios Trakatellis komissiolleAihe: Myrkyllisten jätteiden ja kemiallisten aineiden valvomaton käyttö Kreikassa ja yhteisön ympäristölainsäädännön rikkominen Larymnassa (Fthiotisin läänissä) sijaitsevan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitoksen toimesta

132

2004/C 070E/5

E-2733/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Georgsmarienhütte-terästehtaan tukeminen

133

2004/C 070E/6

E-2734/03 esittäjä: Glyn Ford komissiolleAihe: EU:n tietoliikenteen salakielisyys

134

2004/C 070E/7

E-2740/03 esittäjä: Bernd Lange komissiolleAihe: EU:n tukiohjelmiin liittyvien pikkusummien takaisinperintä

135

2004/C 070E/8

E-2754/03 esittäjä: Samuli Pohjamo komissiolleAihe: Komission kielenkääntäjien työskentelymahdollisuudesta kotimaissaan

135

2004/C 070E/9

P-2757/03 esittäjä: Marco Cappato neuvostolleAihe: Pohjois-Korean ydinasekriisi

136

2004/C 070E/0

P-2766/03 esittäjä: Elly Plooij-van Gorsel komissiolleAihe: Kansainväliset petokset rakennusalalla

137

2004/C 070E/1

E-2768/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Ellinika Navpigia -yhtiö ja OSE:n tilausten toimitus

138

2004/C 070E/2

E-2773/03 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: Hälytyskeskusten henkilöstöä koskevat säännökset EU:n jäsenvaltioissa

139

2004/C 070E/3

E-2774/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Hamasin määritteleminen terroristijärjestöksi

140

2004/C 070E/4

E-2783/03 esittäjä: Cristiana Muscardini, Antonio Mussa ja Adriana Poli Bortone neuvostolleAihe: Vaalit Albaniassa

140

2004/C 070E/5

P-2800/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: 18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N: o 1227/2001 soveltaminen

141

2004/C 070E/6

P-2824/03 esittäjä: Marie Isler Béguin komissiolleAihe: Moottoritie A28 ja luontotyyppidirektiivi

142

2004/C 070E/7

E-2831/03 esittäjä: Camilo Nogueira Román neuvostolleAihe: Espanjan pääministerin valmistelukuntaa arvostelevat ja sovitun perustuslain tekstin perusasioita vastustavat lausunnot

143

2004/C 070E/8

E-2833/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Kreikan valtion työllistämiselimen työttömille tarjoamat koulutusohjelmat

144

2004/C 070E/9

P-2834/03 esittäjä: Gilles Savary komissiolleAihe: Ilmailualan sopimukset Yhdysvaltojen kanssa

145

2004/C 070E/0

P-2835/03 esittäjä: Heinz Kindermann komissiolleAihe: Terra-hankkeen Geoplantour hyväksyminen — OLAFin tutkimukset (Täydentävä vastaus)

145

2004/C 070E/1

P-2844/03 esittäjä: Isabelle Caullery komissiolleAihe: Halpalentoyhtiöille maksettavat avustukset

147

2004/C 070E/2

E-2848/03 esittäjä: Mihail Papayannakis komissiolleAihe: Direktiivin 2000/53/EY täytäntöönpano

147

2004/C 070E/3

E-2860/03 esittäjä: Jens-Peter Bonde neuvostolleAihe: III-302 artikla ehdotuksessa sopimukseksi Euroopan unionin perustuslaista

148

2004/C 070E/4

P-2862/03 esittäjä: Anne André-Léonard komissiolleAihe: Skientologiakirkon perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien Euroopan toimisto

148

2004/C 070E/5

E-2866/03 esittäjä: Anne André-Léonard neuvostolleAihe: Skientologiakirkon perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien Euroopan toimisto

149

2004/C 070E/6

E-2870/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Lombardian alueen ammattikoulutusvarojen käyttöä koskeva oikeustutkinta

150

2004/C 070E/7

P-2871/03 esittäjä: Hiltrud Breyer komissiolleAihe: Ihmisalkioiden ja alkion kantasolujen käyttäminen tutkimukseen

151

2004/C 070E/8

E-2873/03 esittäjä: Jules Maaten komissiolleAihe: Henkilöautojen nokipäästöjen mittaaminen ja direktiivit 92/55/ETY, 96/96/EYja 1999/52/EY

151

2004/C 070E/9

E-2874/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Lasten elinten poistot ja elinten säilytys ilman vanhempien suostumusta

153

2004/C 070E/0

E-2879/03 esittäjä: Jan Dhaene komissiolleAihe: Hyötyajoneuvoihin asennettavat kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitetut järjestelmät ja niiden tekniset tarkastukset

153

2004/C 070E/1

E-2888/03 esittäjä: Joan Vallvé komissiolleAihe: Lennot saarille ja julkista palvelua koskeva julistus

155

2004/C 070E/2

E-2890/03 esittäjä: Anne Jensen komissiolleAihe: Entisessä Itä-Saksassa toimivien yritysten tukeminen

155

2004/C 070E/3

E-2891/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Turvallisuustoimien riittämättömyys työpaikoilla Kreikassa

156

2004/C 070E/4

P-2893/03 esittäjä: Ole Krarup komissiolleAihe: Tietosuojasääntöjen rikkominen

157

2004/C 070E/5

E-2894/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Työkokemuksen hankintaa koskeva ohjelma (STAGE) Kreikassa

158

2004/C 070E/6

E-2899/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Julkisen velan ja vajeen kehitys Kreikassa vuonna 2003

159

2004/C 070E/7

E-2901/03 esittäjä: Antonio Tajani komissiolleAihe: Alcatelin Rietissä sijaitsevan tehtaan työpaikkojen säilyttäminen

159

2004/C 070E/8

E-2908/03 esittäjä: Franz Turchi komissiolleAihe: Alcatelin teollisuushanke

160

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2901/03 ja E-2908/03

2004/C 070E/9

E-2905/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Työttömyys Kreikassa vuoden 2001 väestönlaskennan pohjalta

161

2004/C 070E/0

E-2906/03 esittäjä: Gerhard Schmid komissiolleAihe: Direktiivin 2001/97/EY täytäntöönpano — Rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annettu direktiivi

162

2004/C 070E/1

P-2914/03 esittäjä: Mario Borghezio komissiolleAihe: Romano Prodi ylittää valtuutensa Arafatia koskevissa lausunnoissaan

162

2004/C 070E/2

P-2915/03 esittäjä: Francesco Speroni komissiolleAihe: Romano Prodi puolueellinen Ruotsin kansanäänestyskampanjan yhteydessä

163

2004/C 070E/3

E-2925/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Eurooppalainen tuottavuussopimus

163

2004/C 070E/4

E-2928/03 esittäjä: Proinsias De Rossa komissiolleAihe: Euroopan aluekehityssuunnitelma ja SRUNA-hanke

164

2004/C 070E/5

E-2931/03 esittäjä: Marco Cappato, Maurizio Turco, Emma Bonino, Marco Pannella, Benedetto Della Vedova, Gianfranco Dell’Alba ja Olivier Dupuis komissiolleAihe: Kenraali Habib Ammarin nimittäminen kansainvälisen tietoyhteiskuntahuippukokouksen kansallisen järjestelykomitean puheenjohtajaksi

165

2004/C 070E/6

E-2932/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Tuotteiden väärentämisen torjunta

166

2004/C 070E/7

E-2933/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: DDT:n kokopitoisuuksien rajoittaminen kaloissa

169

2004/C 070E/8

E-2937/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä — maahanmuuton taloudellinen merkitys

170

2004/C 070E/9

E-2938/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä

170

2004/C 070E/0

E-2986/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto, joka koskee maahanmuuttoa, kotiuttamista ja työllisyyttä, aivovuoto (brain drain)..

171

2004/C 070E/1

E-3004/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Maahanmuuttoa, kotouttamista ja työllisyyttä koskeva komission tiedonanto ja maahanmuuttajien äänioikeus

171

2004/C 070E/2

E-3029/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä ja kotouttamista rajoittavat seikat.

172

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2937/03, E-2938/03, E-2986/03, E-3004/03 ja E-3029/03

2004/C 070E/3

E-2939/03 esittäjä: José Ribeiro e Castro komissiolleAihe: Eures-verkon edistäminen ja tunnetuksi tekeminen

174

2004/C 070E/4

E-2941/03 esittäjä: Rosa Miguélez Ramos komissiolleAihe: Solidaarisuusrahaston varojen myöntäminen

175

2004/C 070E/5

P-2950/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Luonnon Life -ohjelman tulevaisuus

177

2004/C 070E/6

E-2958/03 esittäjä: Armando Cossutta komissiolleAihe: Hintojen nousu euroalueella

178

2004/C 070E/7

E-2963/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Tapaturmien tutkimukseen ja ennaltaehkäisyyn osoitettujen määrärahojen vähentäminen

179

2004/C 070E/8

E-2967/03 esittäjä: Marie-Thérèse Hermange komissiolleAihe: EU:n lapsiasiamies

180

2004/C 070E/9

E-2968/03 esittäjä: Maurizio Turco komissiolleAihe: Eurojust

180

2004/C 070E/0

P-2970/03 esittäjä: Catherine Stihler komissiolleAihe: Yhteisestä kalastuspolitiikasta eroaminen

181

2004/C 070E/1

P-2976/03 esittäjä: Heinz Kindermann komissiolleAihe: Muna-albumiinin vientituet - kysymys P-2696/03

182

2004/C 070E/2

P-2978/03 esittäjä: Nelly Maes komissiolleAihe: Rakennerahastot Bretagnessa

183

2004/C 070E/3

E-2979/03 esittäjä: Carles-Alfred Gasòliba i Böhm komissiolleAihe: Euroopan unionin postipalvelut

184

2004/C 070E/4

P-2989/03 esittäjä: Ioannis Marínos komissiolleAihe: Komission European Policy Centerille myöntämä rahoitus

185

2004/C 070E/5

P-2991/03 esittäjä: Alexander de Roo komissiolleAihe: Waddenzeen sydänsimpukoiden mekaanisen pyynnin kieltäminen

186

2004/C 070E/6

E-2998/03 esittäjä: Bill Newton Dunn komissiolleAihe: Epäjohdonmukaiset verohelpotukset Britanniassa

187

2004/C 070E/7

E-2999/03 esittäjä: Olivier Duhamel komissiolleAihe: Tiedote

187

2004/C 070E/8

E-3001/03 esittäjä: Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco komissiolleAihe: Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset

188

2004/C 070E/9

E-3002/03 esittäjä: Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco komissiolleAihe: Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset

189

2004/C 070E/0

E-3003/03 esittäjä: Marco Pannella, Emma Bonino, Marco Cappato, Gianfranco Dell’Alba, Benedetto Della Vedova, Olivier Dupuis ja Maurizio Turco komissiolleAihe: Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset

189

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3001/03, E-3002/03 ja E-3003/03

2004/C 070E/1

E-3005/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Munanvalkuaisen luokittelu

191

2004/C 070E/2

E-3007/03 esittäjä: Giacomo Santini komissiolleAihe: Maaseudun EU-tietokeskusten asema yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa tiedotustoimissa

191

2004/C 070E/3

P-3068/03 esittäjä: Hugues Martin komissiolleAihe: Eurotiedon palvelupisteitä ylläpitävien järjestöjen rahoitus

192

2004/C 070E/4

E-3112/03 esittäjä: Giacomo Santini, Elena Paciotti, Luciana Sbarbati, Giovanni Pittella, Generoso Andria, Enrico Ferri, Carlo Fatuzzo, Gianfranco Dell’Alba, Roberta Angelilli, Stefano Zappalà, Paolo Pastorelli, Antonio Di Pietro, Mauro Nobilia, Sebastiano Musumeci, Michl Ebner, Roberto Bigliardo, Catherine Guy-Quint, Adriana Poli Bortone, Fiorella Ghilardotti, Monica Frassoni, Franz Turchi, Massimo Carraro, Guido Bodrato, Francesco Musotto, Vincenzo Lavarra, Vitaliano Gemelli ja Giovanni Fava komissiolleAihe: EU:n tiedotuspolitiikka. Maaseudun EU-tietokeskuksien ja Eurooppatietopisteiden (Info Point Europe, IPE) oikeusperusta. Toiminta-avustuksen maksamisen tarve vuodeksi 2004

193

2004/C 070E/5

P-3153/03 esittäjä: Evelyne Gebhardt komissiolleAihe: Eurooppa-tiedotuspisteet

194

2004/C 070E/6

E-3240/03 esittäjä: Thierry Cornillet komissiolleAihe: Info-Point Europe -tiedotusverkon toimintatuen lakkauttaminen

194

2004/C 070E/7

P-3265/03 esittäjä: Maria Sanders-ten Holte komissiolleAihe: Tietopisteet ja maaseututietokeskukset

194

2004/C 070E/8

E-3287/03 esittäjä: Brice Hortefeux komissiolleAihe: Eurooppa-talot

195

2004/C 070E/9

E-3301/03 esittäjä: Nicole Thomas-Mauro komissiolleAihe: Eurooppa-tietopisteet

195

2004/C 070E/0

P-3389/03 esittäjä: John Hume komissiolleAihe: EU:n maaseututietokeskukset

196

2004/C 070E/1

P-3403/03 esittäjä: John Cushnahan komissiolleAihe: EU-tietokeskusten (Carrefour-verkosto) rahoitus

196

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3007/03, P-3068/03, E-3112/03, P-3153/03, E-3240/03, P-3265/03, E-3287/03, E-3301/03, P-3389/03 ja P-3403/03

2004/C 070E/2

E-3017/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Grundig AG:n maksukyvyttömyys ja työpaikkojen puolustaminen Portugalissa

197

2004/C 070E/3

E-3019/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön rahoitus ja työllisyyden ylläpitäminen

198

2004/C 070E/4

E-3022/03 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Tapaturmien ehkäisemiseksi tehtävän tutkimuksen rahoittaminen

198

2004/C 070E/5

P-3024/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Tarvittava vakaussopimuksen pidentäminen ja tarkistaminen

199

2004/C 070E/6

E-3028/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Genkissä sijaitsevan Fordin Belgian autotehtaan ja sen alihankkijayritysten tukitoimien hyväksyminen

200

2004/C 070E/7

E-3031/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Yhteisön tuki kulttuurille

201

2004/C 070E/8

E-3035/03 esittäjä: Marit Paulsen komissiolleAihe: Asetuksen (EY) 178/2002 18.2 artiklan mukaiset jäljitettävyysvaatimukset

202

2004/C 070E/9

P-3038/03 esittäjä: Herbert Bösch komissiolleAihe: Sopimusten purkaminen Eurostatissa

203

2004/C 070E/0

E-3046/03 esittäjä: Claude Moraes komissiolleAihe: Ihmisoikeudet Bangladeshissa

204

2004/C 070E/1

E-3049/03 esittäjä: Koenraad Dillen komissiolleAihe: Turvapaikanhakijoiden sähköinen tunnistaminen

204

2004/C 070E/2

P-3051/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Kioton sopimuksen ratifiointi Venäjän taholta

206

2004/C 070E/3

E-3056/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Maakaasun toimitusvarmuuden takaavat toimenpiteet

207

2004/C 070E/4

E-3065/03 esittäjä: Alexandros Alavanos komissiolleAihe: Naisiin kohdistuva syrjintä

208

2004/C 070E/5

P-3067/03 esittäjä: Kathalijne Buitenweg komissiolleAihe: Biometriset tiedot viisumeissa ja passeissa

209

2004/C 070E/6

E-3071/03 esittäjä: Lissy Gröner komissiolleAihe: Tasa-arvonäkökohtien huomioiminen talousarvion laadinnassa

210

2004/C 070E/7

E-3076/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Uuteen UMTS-järjestelmään (yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä) tarvittavien antennien läheisyydessä asuville tai työskenteleville ihmisille aiheutuvat terveysvaarat ja asiaa koskevat tutkimustulokset

211

2004/C 070E/8

E-3079/03 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Asetus (EY) 1221/97 ja mehiläishoidon tukeminen

213

2004/C 070E/9

E-3084/03 esittäjä: Koldo Gorostiaga Atxalandabaso komissiolleAihe: Poliittisten vankien mielenosoitus Baskimaassa

214

2004/C 070E/0

E-3085/03 esittäjä: Bruno Gollnisch komissiolleAihe: Crédit Lyonnais ja Executive Life

215

2004/C 070E/1

E-3094/03 esittäjä: Harald Ettl komissiolleAihe: Ahdistelu työpaikalla

215

2004/C 070E/2

E-3095/03 esittäjä: Koldo Gorostiaga Atxalandabaso komissiolleAihe: Baskimaan tunnustaminen painostuskeinoin

216

2004/C 070E/3

E-3097/03 esittäjä: Jonas Sjöstedt komissiolleAihe: EMU-kampanjaan käytettyjen resurssien julkistaminen

217

2004/C 070E/4

E-3103/03 esittäjä: Anna Karamanou komissiolleAihe: Lapsisotilaat Kongon tasavallassa

217

2004/C 070E/5

E-3105/03 esittäjä: Marianne Eriksson, Piia-Noora Kauppi ja Joke Swiebel komissiolleAihe: EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä

218

2004/C 070E/6

E-3107/03 esittäjä: Adriana Poli Bortone komissiolleAihe: Euroopan laajuiset verkot

220

2004/C 070E/7

E-3108/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Tuet

220

2004/C 070E/8

P-3111/03 esittäjä: Regina Bastos komissiolleAihe: Saksalaiselle Rieker-holdingyhtiölle mahdollisesti myönnetyt valtion tai yhteisön tuet

221

2004/C 070E/9

P-3118/03 esittäjä: Nicholas Clegg komissiolleAihe: Parakvattia koskevien rajoitusten höllentäminen

222

2004/C 070E/0

E-3119/03 esittäjä: Konstantinos Hatzidakis komissiolleAihe: Yhteisön direktiivin 1999/70/EY rikkominen

223

2004/C 070E/1

E-3136/03 esittäjä: Lissy Gröner komissiolleAihe: Vuonna 2002 Baijerissa käyttämättä jäänyt 17 miljoonan euron suuruinen Euroopan unionin tuki

223

2004/C 070E/2

E-3149/03 esittäjä: Ilda Figueiredo komissiolleAihe: Melka-yhtiöön kuuluvan vaatealan yrityksen siirtyminen

224

2004/C 070E/3

E-3158/03 esittäjä: Antonio Mussa komissiolleAihe: Tutkintotodistusten tunnustaminen

225

2004/C 070E/4

E-3162/03 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: Euroopan sosiaalirahaston varojen väärinkäyttö

227

2004/C 070E/5

E-3164/03 esittäjä: Säid El Khadraoui komissiolleAihe: Varoitusmerkinnät alkoholituotteisiin

228

2004/C 070E/6

P-3166/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Yhteisöjen tuomioistuimen päätösten täytäntöönpano

229

2004/C 070E/7

E-3175/03 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Tautien ehkäisyn ja valvonnan rahoitus

230

2004/C 070E/8

E-3176/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Elintarviketurvallisuus ja kehitysmaat

231

2004/C 070E/9

E-3177/03 esittäjä: Dorette Corbey komissiolleAihe: Lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttö

232

2004/C 070E/0

P-3184/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Laosin viranomaisten käytös

233

2004/C 070E/1

E-3197/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Ruotsin kansanäänestys euroon liittymisestä

234

2004/C 070E/2

E-3199/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Belgian hallituksen päätös puhelinoperaattori Belgacomin eläkerahastosta

235

2004/C 070E/3

E-3205/03 esittäjä: Giles Chichester komissiolleAihe: Muodollinen valitus Broadband4Devon Project -hankkeelle annetusta tavoitteen 2 tuesta

236

2004/C 070E/4

P-3208/03 esittäjä: Theresa Villiers komissiolleAihe: Koulujen rahoitusvaikeudet Hillingdonissa ja Barnetissa

236

2004/C 070E/5

P-3209/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Kliinisten tutkimusten direktiivi

237

2004/C 070E/6

E-3215/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Kliinisiä tutkimuksia koskeva direktiivi

237

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3209/03 ja E-3215/03

2004/C 070E/7

P-3210/03 esittäjä: Pietro-Paolo Mennea komissiolleAihe: Epärehellinen kilpailu tekstiilialalla

238

2004/C 070E/8

E-3211/03 esittäjä: Mogens Camre komissiolleAihe: EU:n tuki Euroopan rasismin vastaiselle verkolle (ENAR)

240

2004/C 070E/9

E-3225/03 esittäjä: Richard Corbett komissiolleAihe: Suorat lähetykset härkätaisteluista

240

2004/C 070E/0

P-3232/03 esittäjä: Joan Colom i Naval komissiolleAihe: Budjettilukujen päivittäminen

241

2004/C 070E/1

E-3233/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Euroopan unionia koskevan opetuksen yhdenmukaisuus koulutusjärjestelmissä

241

2004/C 070E/2

E-3235/03 esittäjä: Salvador Garriga Polledo komissiolleAihe: Kannustaminen sijoittamaan Euroopan unioniin liittyviin arvopapereihin

242

2004/C 070E/3

E-3241/03 esittäjä: Cristiana Muscardini komissiolleAihe: Rajojen ja byrokraattisten esteiden poistaminen

243

2004/C 070E/4

E-3245/03 esittäjä: Erik Meijer komissiolleAihe: Sairaalajätteiden keräämisestä aiheutuva sairaalahoidon kustannusten nousu: lääketieteellisten laitteiden uudelleenkäyttö vähentäisi kustannuksia, mutta sitä rajoitetaan

244

2004/C 070E/5

E-3256/03 esittäjä: Olivier Dupuis komissiolleAihe: Vietnamin viranomaisten uusi hyökkäys uskonnonvapautta vastaan

245

2004/C 070E/6

E-3261/03 esittäjä: Bart Staes komissiolleAihe: Quornin syönnistä aiheutuneet allergiset reaktiot

246

2004/C 070E/7

P-3264/03 esittäjä: Daniel Varela Suanzes-Carpegna komissiolleAihe: Grönlanninpallaksen elvytyssuunnitelma ja Luoteis-Atlantin kalastusjärjestöön (NAFO) kuuluvaa yhteisön laivastoa koskevat erityiset sosiaalis-taloudelliset toimet

248

2004/C 070E/8

E-3269/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Lainsäädännön kumoaminen

249

2004/C 070E/9

E-3271/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Lasten tuttipulloissa oleva syöpää aiheuttava aine bisfenol A

249

2004/C 070E/0

E-3272/03 esittäjä: Marianne Thyssen komissiolleAihe: Savukkeiden myyntiä koskeva siirtymäkausi

251

2004/C 070E/1

E-3295/03 esittäjä: Graham Watson komissiolleAihe: Eurooppa-koulujen perussääntö

252

2004/C 070E/2

E-3307/03 esittäjä: Christopher Huhne komissiolleAihe: Vapaasti seisovat uunit

252

2004/C 070E/3

E-3308/03 esittäjä: Philip Claeys komissiolleAihe: Eurooppa-museo

253

2004/C 070E/4

P-3312/03 esittäjä: Enrico Ferri komissiolleAihe: Oriiden rekisteröintivaatimukset ja yhteisön säännösten täytäntöönpano

254

2004/C 070E/5

P-3314/03 esittäjä: Peter Skinner komissiolleAihe: Isobritannialaisen naudanlihan vienti Ranskaan

254

2004/C 070E/6

P-3315/03 esittäjä: Caroline Lucas komissiolleAihe: Suu- ja sorkkataudin korvaukset

255

2004/C 070E/7

E-3324/03 esittäjä: Torben Lund komissiolleAihe: Vaarallisen parakvatin (torjunta-aine) hyväksyminen

256

2004/C 070E/8

E-3337/03 esittäjä: Roberta Angelilli komissiolleAihe: Sukellustoiminnan oikeudellinen valvonta

257

2004/C 070E/9

E-3344/03 esittäjä: Christos Folias komissiolleAihe: Kreikan kansalaisten yliopistotutkintojen tunnustaminen

258

2004/C 070E/0

E-3355/03 esittäjä: Stavros Xarchakos komissiolleAihe: Kielivähemmistöt Kreikassa ja viralliset tilastot

260

2004/C 070E/1

E-3374/03 esittäjä: John Bowis komissiolleAihe: Lonkka-, polvi- ja olkatekonivelten uudelleen luokittelu

261

2004/C 070E/2

E-3386/03 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Kiinan uusi tuotesertifiointijärjestelmä — tulleihin perustumaton kaupan este

261

2004/C 070E/3

E-3394/03 esittäjä: Astrid Thors komissiolleAihe: Eläinten julma kohtelu ehdokasvaltioissa

262

2004/C 070E/4

P-3400/03 esittäjä: Niels Busk komissiolleAihe: Asetuksen (EY) 1774/2002 tulkinta

263

2004/C 070E/5

E-3405/03 esittäjä: Concepció Ferrer komissiolleAihe: Rakennerahastojen hallinnointi

264

2004/C 070E/6

E-3487/03 esittäjä: Albert Maat komissiolleAihe: Ranskan toimet muista EU-maista tulevaa sianlihaa vastaan

264

2004/C 070E/7

P-3540/03 esittäjä: Toine Manders komissiolleAihe: Sisämarkkinoiden vääristyminen (lihamarkkinoilla) Ranskassa

264

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3487/03 ja P-3540/03

2004/C 070E/8

E-3514/03 esittäjä: Giovanni Pittella komissiolleAihe: Rakennerahastosta rahoitettu kurssi

265

2004/C 070E/9

P-3537/03 esittäjä: Philip Bushill-Matthews komissiolleAihe: Hotellien paloturvallisuus

266

2004/C 070E/0

P-3538/03 esittäjä: Edward McMillan-Scott komissiolleAihe: Eläkkeet

266

2004/C 070E/1

P-3931/03 esittäjä: Paulo Casaca komissiolleAihe: Kesän 2003 metsäpalojen tuhoamien alueiden ennallistaminen

267

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I (Tiedonantoja)

EUROOPAN PARLAMENTTI

KIRJALLISET KYSYMYMSET JA VASTAUKSET

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/1

---

(2004/C 70 E/001)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2576/02

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(16. syyskuuta 2002)

Aihe:   Viagran korvaaminen

EU:n 45 000:n virkamiehen sairausvakuutuskassa päätti äskettäin, että tietyissä olosuhteissa se hyväksyy potenssilääke Viagran korvausjärjestelmänsä piiriin. Tämä tarkoittaa, että se on ensimmäinen kassa Euroopassa, joka niin tekee. Ranskalaisen Le Monde -päivälehden mukaan päätös tehtiin hetkellä, jolloin kyseinen kassa, jonka rahoituksesta EU vastaa kahden kolmasosan osuudella, ilmoitti tehneensä ensimmäistä kertaa historiansa aikana tappiollisen tuloksen.

Kuinka monta EU:n virkamiestä Viagra-kulujen korvaaminen koskee?

Miksi komissio pitää tarpeellisena ottaa Viagra sairausvakuutusjärjestelmänsä piiriin?

Jos erektiovaikeudet muodostavat ongelman, eikö EU:n pitäisi siinä tapauksessa käynnistää aloite, jolla sairausvakuutusjärjestelmät saataisiin korvaamaan Viagran kustannukset kaikissa jäsenvaltioissa?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/1

---

(2004/C 70 E/002)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2577/02

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(16. syyskuuta 2002)

Aihe:   EU:n virkamiesten sairausvakuutuskassan vaje

EU:n 45 000:n virkamiehen sairausvakuutuskassa päätti äskettäin, että tietyissä olosuhteissa se hyväksyy potenssilääke Viagran korvausjärjestelmänsä piiriin. Tämä tarkoittaa, että se on ensimmäinen kassa Euroopassa, joka niin tekee. Ranskalaisen Le Monde -päivälehden mukaan päätös tehtiin hetkellä, jolloin kyseinen kassa, jonka rahoituksesta EU vastaa kahden kolmasosan osuudella, ilmoitti tehneensä ensimmäistä kertaa historiansa aikana tappiollisen tuloksen.

Kuinka suuri on Le Monden uutisoima EU:n virkamiesten sairauskassan vaje?

Mitkä ovat Viagran hinnan korvaamisen kustannukset sairauskassalle?

Katsooko komissio, että Viagra-pillereiden hinnan takaisinmaksamista koskevan päätöksen tekeminen on soveliasta hetkellä, jolloin sairauskassassa on rahoitusvaje?

Miten komissio aikoo saada sairauskassan budjetin jälleen tasapainoiseksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2576/02 ja E-2577/02

(28. lokakuuta 2002)

Arvoisan parlamentin jäsenen molemmissa kysymyksissä viitataan Le Monde -sanomalehdessä 9. elokuuta 2002 ilmestyneeseen artikkeliin. Tämä artikkeli ja myös useat muissa sanomalehdissä myöhemmin ilmestyneet artikkelit näyttävät olleen perustana epätarkoille ja virheellisille lausunnoille yhteisestä sairausvakuutusjärjestelmästä (JSIS). Vaikka kyseisissä artikkeleissa esitetään joitakin tosiasioihin perustuvia tietoja, niissä tehdään kuitenkin harhaanjohtavia ja virheellisiä päätelmiä.

Vuonna 2002 JSIS:n menot olivat 128,2 miljoonaa euroa ja tulot 134,5 miljoonaa euroa, joten kokonaistuloksena oli 6,3 miljoonan euron ylijäämä. Tämä ylijäämä sijoitettiin vararahastoon, kuten kaikkina aiempinakin vuosina vuodesta 1991 lähtien. Vararahasto kattaa nykyisin noin 12 ja puolen kuukauden menot.

Yksityiskohtaisempi analyysi osoittaa, että 134,5 miljoonan euron summasta noin 126,6 miljoonaa euroa katettiin maksuilla ja että jäljelle jäävä 7,9 miljoonan euron summa muodostui vararahaston varoista saaduista koroista. 1,6 miljoonan euron ”alijäämä”, johon Le Monde -sanomalehti viittaa, on perittyjen maksujen ja menojen erotus, ei tulojen ja menojen erotus.

JSIS:ssä on vakuutettu yhteensä 86 000 henkilöä. Tällä hetkellä Viagran hankintakustannusten korvaus on hyväksytty asiantuntijalääkärin pakollisen kuulemisen jälkeen alle 30 tapauksessa, joiden osuus on 0,035 prosenttia kaikista vakuutetuista.

Nykyisten tapausten perusteella ja sellaisen olettamuksen perusteella, että kussakin tapauksessa kulutetaan määrättyjen tablettien enimmäismäärä, vuosittaiset kokonaiskustannukset ovat noin 20 000 euroa, joka muodostaa 0,015 prosenttia JSIS:n vuosittaisista kokonaistuloista.

Lääketieteellinen, tekninen ja lääkealan kehitys aiheuttaa sen, että JSIS:n, kuten kaikkien muidenkin julkisten tai yksityisten vakuutusjärjestelmien, on säännöllisesti tarkasteltava ja uudistettava kattamiansa palveluja ja tuotteita. Viagran kaupallistamisen varhaisessa vaiheessa JSIS ei korvannut vakuutusjärjestelmään kuuluville henkilöille kyseisen tuotteen hankintaa. Tietyt kansalliset järjestelmät (esim. Britannian National Health Service vuoden 1999 alkupuolella) päättivät kuitenkin hyväksyä Viagran. Muissa jäsenvaltioissa, kuten Saksassa, korvaaminen tapahtui yksittäisten tuomioistuinten päätösten jälkeen. Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän hallintokomitea antoi myönteisen lausunnon erään entisen virkamiehen tapauksessa tämän anottua Viagraa korvattavaksi suuren kirurgisen operaation jälkeen. Tämän jälkeen hyväksyttiin yleiset säännöt. Väitteet siitä, että JSIS olisi ensimmäinen Viagran hyväksyvä eurooppalainen terveydenhuoltojärjestelmä, eivät siten pidä paikkaansa.

JSIS:n kattamien palvelujen ja tuotteiden säännöllinen tarkistaminen ei liity suoranaisesti järjestelmän rahoitustilanteeseen. Tarkistamisella sen sijaan pyritään varmistamaan, että järjestelmä tarjoaa jäsenilleen mahdollisuuden saada tehokkaaksi ja kustannustehokkaaksi katsottavaa hoitoa.

Lisäksi monilla lääketieteellisillä hoidoilla pyritään lievittämään sairauksia, jotka heikentävät elämän laatua, eikä niinkään yksinkertaisesti vain pidentämään elämää.

Ankarissa tapauksissa erektiovaikeudet ovat vakava vaiva, jolla voi olla merkittävä psykologinen vaikutus siitä kärsiviin henkilöihin. JSIS hyväksyy muita hoitoja, joissa ei käytetä Viagraa, mutta koska hoito Viagralla vaikuttaa olevan joissakin tilanteissa tehokkaampaa, JSIS:n on tarkoituksenmukaista hyväksyä se.

Tablettien korvattava enimmäismäärä on kuitenkin rajallinen, ja korvaus myönnetään ainoastaan sellaisissa harvinaisissa tapauksissa, että erektiovaikeudet johtuvat suoranaisesti vakavasta sairaudesta (esim. vakavasta sokeritaudista), tai eturauhasen laajan poistoleikkauksen jälkeen. Jokainen tapaus on esiteltävä erikseen asiantuntijalääkärille, ja korvaus myönnetään ainoastaan edellä kuvattujen sairauksien tapauksessa.

Kuten edellä selitettiin, JSIS:n toiminta on ylijäämäistä (6,3 miljoonaa euroa vuonna 2001) eikä alijäämäistä. Mainittu 1,6 miljoonan euron ”alijäämä” rajoittuu pelkästään ”toiminnalliseen” osuuteen. JSIS:n vuoden 2001 vuosikertomusta varten laaditussa keskipitkän aikavälin rahoitusennusteessa mainitaan, että ikärakenteen muutoksen seurauksena toiminta-alijäämä jatkaa todennäköisesti kasvuaan. Vuosiin 2010—2013 mennessä (riippuen taustalla olevista olettamuksista) toiminta-alijäämä kuitenkin katetaan selvästi rahoitustuotoilla, ja siten vararahasto jatkaa kasvuaan kyseiseen ajankohtaan saakka. Rahoitus-ennusteita tarkastellaan kuitenkin vuosittain, ja jos järjestelmässä havaitaan olevan rahoituksellista epätasapainoa, silloin tehdään ehdotuksia tilanteen uudelleen tasapainottamisesta keinoin, jotka ovat samanlaisia kuin 80-luvun lopulla koettujen merkittävien alijäämien jälkeen vuonna 1990 hyväksytyt keinot.

Sairausvakuutuksen tarjoamat edut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain vakuutustyyppien välillä ja saman vakuutustyypin sisällä. Sosiaaliturvaa koskevat yhteisön säännökset eivät edellytä yhdenmukaistamista vaan yksinkertaista kansallisten järjestelmien koordinointia. Kaikilla jäsenvaltioilla on vapaus päättää kansallisten sosiaaliturvajärjestelmiensä yksityiskohdista samoin kuin siitä, mitä etuja tarjotaan ja millä ehdoilla.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/3

---

(2004/C 70 E/003)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2606/02

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. syyskuuta 2002)

Aihe:   Kilpailua vääristävät maksut maiden välisessä kaupassa

EU:n jäsenvaltioissa Saksassa, Itävallassa ja Italiassa kirjailijoiden, säveltäjien ja musiikkikustantajien henkistä omaisuutta suojellaan tekijänoikeusmaksuin.

Onko vapaiden markkinoiden periaatteiden ja EU:n etujen mukaista, että kirjailijoiden, musiikkikustantajien ja säveltäjien tuotteista maksetaan Saksassa ja Itävallassa tekijänoikeusmaksuja ja että nämä maksut joudutaan tuotteen maastaviennin jälkeen ennen jälleenmyyntiä maksamaan vielä uudelleen Italiassa?

Eikö tällainen menettely ole kilpailua vääristävää?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 2002)

Kansainvälisten velvoitteiden ja tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevan Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti jäsenmaiden kansallisissa tekijänoikeuslaeissa annetaan tekijöille useita yksinoikeuksia. Jakelu-oikeus antaa tekijöille oikeuden valvoa teostensa myyntiä tai muuta kirjallisen, musikaalisen, audiovisuaalisen tai muunlaisen aineistonsa fyysisten kopioiden omistusoikeuden siirtoa ja saada tekijänpalkkiota niiden levityksestä esimerkiksi kirjoina, videoina tai CD-levyinä.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jakeluoikeus kuitenkin päättyy, kun teoksen kopio myydään ensimmäisen kerran unionissa tai Euroopan talousalueella (ETA), edellyttäen että teoksen on myynyt oikeudenhaltija tai myynti on tapahtunut hänen myöntymyksellään. Tämä tarkoittaa, että kun esimerkiksi kirjailija tai hänen nimissään toimiva kustantaja on markkinoinut tekijänoikeuksin suojattuja kirjoja yhdessä jäsenvaltiossa, kirjoja voidaan kierrättää vapaasti koko Euroopan unionin alueella ja niitä voidaan myydä edelleen ilman kirjailijan (tai hänen lisensoimansa kustantajan) erillistä lupaa. Kirjailijalle ei myöskään enää tarvitse maksaa tekijänpalkkiota.

Tämä oikeuskäytäntö, joka sovittaa yhteen periaatteen tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta unionin ja ETA:n alueella sekä henkisen omaisuuden oikeudellisen suojaamisen, on vahvistettu useissa tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevissa direktiiveissä, jotka aluksi luokiteltiin teosten mukaan, kuten tietokoneohjelmat (1) ja tietokannat (2), ja vuonna 2001 koskemaan kaikkia teoksia (3), kuten kirjallisia teoksia kirjoina ja musiikkituotteita CD-levyinä. Siksi tekijänoikeudella suojatun tuotteen ensimmäisen jakelun yhteydessä täytyy saada tekijän suostumus ja hänelle täytyy maksaa tekijänpalkkio. Jälleenmyynnin ja tai muun myöhemmin tapahtuvan omistuksensiirron yhteydessä unionin tai ETA:n alueella ei enää tarvita tekijän suostumusta, eikä tekijänpalkkiota tarvitse maksaa. Komissio ei ole tietoinen tapauksista, joissa myöhemmin tapahtuvan jakelun yhteydessä olisi jouduttu suorittamaan maksu uudelleen.

Tekijänpalkkioita voidaan joutua maksamaan myös tekijänoikeudella suojattujen tuotteiden muusta käytöstä, kuten tuotteiden kopioimisesta. Näitä maksuja voidaan periä tiettyjä tuotteita markkinoitaessa. Nämä maksut eivät kuitenkaan olisi myöhemmin tapahtuvan jakelun yhteydessä perittäviä päällekkäisiä maksuja, koska ne eivät ole yhteydessä tekijänoikeudella suojatun tuotteen jakeluun. Esimerkiksi useimmissa jäsenvaltioissa tekijällä on oikeus saada hyvitys teostensa kopioimisesta yksityiseen käyttöön. Näitä maksuja peritään yleensä audio- tai audiovisuaalisen aineiston tyhjistä tallennusvälineistä ja/tai äänityslaitteista, ja sen maksaa yleensä tällaisen tuotteen valmistaja tai maahantuoja. Korvausjärjestelmien täytyy olla direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyjen tietoyhteiskunnan tekijänoikeuksia koskevien yleisperiaatteiden mukaisia. Jäsenvaltioiden on pantava direktiivi täytäntöön joulukuuhun 2002 mennessä. Direktiivissä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus poiketa tekijänoikeudesta yksityisen kopioinnin sekä korvausjärjestelmien osalta. Koska näitä korvausjärjestelmiä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, niihin liittyvät ehdot saattavat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen. Maksuja peritään yleensä vain, jos tuotteita myydään jäsenvaltion sisällä, mutta niitä ei ole tarkoitettu vientiin.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 91/250/ETY, annettu 14 päivänä toukokuuta 1991, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta, EYVL L 122, 17.5.1991.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY, annettu 11. maaliskuuta 1996, tietokantojen oikeudellisesta suojasta, EYVL L 77, 27.3.1996.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY, annettu 22. toukokuuta 2001, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa, EYVL L 167, 22.6.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/4

---

(2004/C 70 E/004)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/02

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(18. syyskuuta 2002)

Aihe:   Palkantasaus Eurooppa-koulujen palkkajärjestelmässä

Vuodesta 2000 lähtien Eurooppa-kouluilla on ollut opettajia koskeva uusi palkkajärjestelmä.

Opettajan nimittää hänen kotimaansa viranomainen ja hänelle maksetaan kotimaansa palkkaluokkien mukaista normaalia opettajan palkkaa. Tulovero, sosiaaliturvamaksut ym. vähennetään palkasta kotimaassa. Koska opettajien palkat eroavat toisistaan suuresti eri valtioissa, Eurooppa-koulujen hallintoneuvosto pyöristää palkat niin, että Eurooppa-koulujen opettajat saavat ”samaa palkkaa samasta työstä”. Tämä on uusi tasausperiaate. On kuitenkin tuotu esiin, että opettajien palkastaan maksaman tuloveron osuus vaihtelee, koska kotivaltioiden verojärjestelmät ovat hyvin erilaiset. Eurooppa-koulujen hallintoneuvosto on nyt julistanut, että tilanne on epäoikeudenmukainen. Se kertoi käyttävänsä jatkossa oikeudenmukaisuuden saavuttamiseksi vertailukohtana veroja, jotka eurooppalainen virkamies maksaisi, jos hänellä olisi sama palkka kuin Eurooppa-koulun opettajalla, ja vähentäisi tai korottaisi opettajan palkkaa vastaavasti.

Tällöin uusi palkkajärjestelmä sekaantuu opettajan ja kansallisten veroviranomaisten väliseen verotukseen ja opettajien on annettava koululle yksityiskohtaiset tiedot tuloverostaan omassa maassaan.

Lisäksi kaikki mikä lainmukaisesti supistaa verotusta jäsenvaltiossa, yksinkertaisesti lisätään Eurooppa-koulun vähentämään summaan. Opettajilla on oikeus esittää tämä kuluna kotimaansa verotuksessa, mutta saatu hyöty vähennetään välittömästi opettajan palkasta. Monissa tapauksissa, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten kohdalla, tämä aiheuttaa eläkeveron perimisen kahteen kertaan.

Uudesta palkkajärjestelmästä on esitetty muodollisia vastalauseita, mutta ne on hylätty Eurooppa-kouluissa perusteettomina. Myös muodolliset valitukset Eurooppa-koulujen vetoomustuomioistuimeen on hylätty. Näyttää siltä, että Eurooppa-koulujen ulkopuolella ei ole elintä, jolle valitus voidaan tehdä. Tämä johtuu osaltaan siitä, että Eurooppa-koulu ei hyväksy minkään muun järjestön tuomiovaltaa omissa asioissaan.

Komissiota pyydetäänkin selostamaan, mikä on Eurooppa-koulujen oikeudellinen ja juridinen asema, ja tarkistamaan, että kuvattu ilmeisen epäoikeudenmukainen tilanne on Euroopan unionin lainsäädännön mukainen.

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(8. marraskuuta 2002)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Eurooppa-kouluja hallinnoi johtokunta, joka on hallitusten välinen elin ja joka koostuu jäsenvaltioiden koulutuksesta ja/tai kansainvälisistä kulttuurisuhteista vastaavien ministeriöiden edustajista. Johtokunnan jäsenenä on myös yksi komission edustaja.

Eurooppa-koulujen johtokunta hyväksyi 23.-24. huhtikuuta 1996 Eurooppa-koulujen tilapäisesti muihin tehtäviin siirrettyä henkilöstöä koskevat säännöt, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, 12. huhtikuuta 1957 ja 21. heinäkuuta 1994 tehtyjen yleissopimusten (1) nojalla. Näitä sääntöjä sovelletaan 1. syyskuuta 1996 lähtien, ja niihin sisältyi jo palveluksessa olevaa henkilöstöä koskeva neljän vuoden siirtymäkausi, joka päättyi 1. syyskuuta 2000. Säännöt perustuvat kaikkien allekirjoittajavaltioiden hyväksymiin sopimuksiin, ja ne muodostavat sellaisenaan kansainvälisen lain.

Kuten kysyjä mainitsee, näissä säännöissä esitetään henkilöstön peruspalkat. 49 artiklan c kohdassa määrätään erityisesti seuraavaa:

| | Jos jäsenvaltion maksamasta palkasta kannettavan veron määrä poikkeaa siitä veron määrästä, joka kannettaisiin näissä säännöissä määrätystä palkasta Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta annettujen asetusten nojalla, tehdään edellä mainittujen määrien erotusta vastaava positiivinen tai negatiivinen korjaus, jotta voitaisiin varmistaa, että eri maista saapuneen henkilökunnan palkat ovat yhtä suuret |
| --- | --- |

Jos jäsenvaltion maksamasta palkasta kannettavan veron määrä poikkeaa siitä veron määrästä, joka kannettaisiin näissä säännöissä määrätystä palkasta Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta annettujen asetusten nojalla, tehdään edellä mainittujen määrien erotusta vastaava positiivinen tai negatiivinen korjaus, jotta voitaisiin varmistaa, että eri maista saapuneen henkilökunnan palkat ovat yhtä suuret

| | Tämän korjauksen lopullinen laskenta tapahtuu henkilökunnan verotuksesta vastaavien jäsenvaltion veroviranomaisten antaman verotodistuksen perusteella. Tällöin tuloista otetaan huomioon ainoastaan jäsenvaltion maksama palkka ja varmistetaan, että kaikki maksettavan jäsenvaltion veron määrää pienentävät verovähennykset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

Tämän korjauksen lopullinen laskenta tapahtuu henkilökunnan verotuksesta vastaavien jäsenvaltion veroviranomaisten antaman verotodistuksen perusteella. Tällöin tuloista otetaan huomioon ainoastaan jäsenvaltion maksama palkka ja varmistetaan, että kaikki maksettavan jäsenvaltion veron määrää pienentävät verovähennykset otetaan huomioon.

Komissio huomauttaa, että positiivisen tai negatiivisen korjauksen laskeminen ei suju vaikeuksitta. 15 hallituksen edustajasta, jotka ovat ilmeisistä syistä hyvin perillä verotuksen ja siihen liittyvien tekijöiden mahdollisista erilaisista vaikutuksista, koostuva johtokunta on katsonut, että tämä on sopivin keino varmistaa opettajien yhtäläinen kohtelu ja paras tapa rinnastaa heidän verotuksensa yhteisön virkamiesten verotukseen oikeudenmukaisella ja asianmukaisella tavalla.

Opettajien ja koulujen välisissä kiistoissa voidaan ensisijaisesti hallinnollista muutoksenhakumenettelyä noudattaen kääntyä johtokunnan virallisen edustajan puoleen, kun on kyse hallintoon tai varainhoitoon liittyvistä kysymyksistä, tai tarkastuslautakunnan puoleen, kun on kyse koulutusasioista. Tämän jälkeen voidaan tehdä kantelu valituslautakunnalle, joka on ensimmäisen ja viimeisen asteen riippumaton hallintotuomioistuin. Tämän riippumattoman lautakunnan päätökset ovat lopullisia ja täytäntöönpanokelpoisia.

Tässä yhteydessä komissio haluaa mainita, että Brysselissä järjestetään 7. marraskuuta 2002 Eurooppa-koulujen tulevaisuutta käsittelevä kokous, johon osallistuvat kaikki asianomaiset osapuolet (mukaan lukien asianomaiset Euroopan parlamentin ja komission jäsenet). Tämä kokous tarjoaa mahdollisuuden keskustella kaikista Eurooppa-kouluihin liittyvistä seikoista.

Jos kysyjä haluaa viitata johonkin tiettyyn tapaukseen, häntä pyydetään esittämään se komissiolle asiaan liittyvine viitemateriaaleineen, jotta asiaa voitaisiin selventää tarkemmin.

---

(1)  Eurooppa-koulujen perussääntöä koskeva yleissopimus tuli voimaan 1. lokakuuta 2002, kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot olivat tallettaneet kaikki ratifioimiskirjat ja kun Euroopan yhteisöt olivat tallettaneet sopimuksen tekemistä koskevat ilmoitusasiakirjat (yleissopimuksen 33 artikla).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/6

---

(2004/C 70 E/005)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/02

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(18. syyskuuta 2002)

Aihe:   Ympäristöohjelmien täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat

Talous- ja sosiaalikomitea toteaa kertomuksessaan, että on kyseenalaista, kykeneekö Kreikka ottamaan käyttöön ympäristön toimintaohjelman varoja ja toteuttamaan ohjelmia, jotka ovat elinkelpoisia rahoituksen päättymisen jälkeen.

| 1. | Mitä ongelmia komissio on havainnut ympäristöä koskevien ohjelmien täytäntöönpanossa ja mistä nämä ongelmat johtuvat? |
| --- | --- |

1.

Mitä ongelmia komissio on havainnut ympäristöä koskevien ohjelmien täytäntöönpanossa ja mistä nämä ongelmat johtuvat?

| 2. | Onko olemassa vaara, että ympäristöä koskevien yhteisön varojen myöntäminen keskeytyy? |
| --- | --- |

2.

Onko olemassa vaara, että ympäristöä koskevien yhteisön varojen myöntäminen keskeytyy?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 2002)

| 1. | Ympäristöalan toimenpideohjelman käynnistämisessä ilmenneiden vaikeuksien syynä olivat seuraavat seikat: hallinnon viranomaisjärjestelyjen käyttöönoton edellyttämä aika, voimassa olevia kansallisten hallintomenettelyjen noudattamisvelvoite ja ympäristöalan toimenpideohjelmasta yhteisrahoitettavien hankkeiden monimutkaisuus.
  Kreikan viranomaiset arvioivat Ateenassa kesäkuussa 2002 pidetyssä ohjelman seurantakomitean kokouksessa, että vaikeudet on jo lähes voitettu ja että ohjelmaa päästään toteuttamaan normaalisti.
  Samanlaisia vaikeuksia on kohdattu myös 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaiseen maaseudun kehittämistä kaudella 2000—2006 koskevan ohjelma-asiakirjaan sisältyvien maatalouden ympäristötoimenpiteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.

Ympäristöalan toimenpideohjelman käynnistämisessä ilmenneiden vaikeuksien syynä olivat seuraavat seikat: hallinnon viranomaisjärjestelyjen käyttöönoton edellyttämä aika, voimassa olevia kansallisten hallintomenettelyjen noudattamisvelvoite ja ympäristöalan toimenpideohjelmasta yhteisrahoitettavien hankkeiden monimutkaisuus.

Kreikan viranomaiset arvioivat Ateenassa kesäkuussa 2002 pidetyssä ohjelman seurantakomitean kokouksessa, että vaikeudet on jo lähes voitettu ja että ohjelmaa päästään toteuttamaan normaalisti.

Samanlaisia vaikeuksia on kohdattu myös 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaiseen maaseudun kehittämistä kaudella 2000—2006 koskevan ohjelma-asiakirjaan sisältyvien maatalouden ympäristötoimenpiteiden toteuttamisessa.

| 2. | Komissio varmistaa yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa, että ympäristön toimintaohjelman toteuttamista seurataan erityisen huolellisesti, jotta pelko n+2 -säännön soveltamiseen liittyvästä yhteisön varojen menetyksestä ei osoittautuisi aiheelliseksi. Tätä sääntöä sovelletaan ensimmäistä kertaa vuoden 2003 lopussa, joten on vielä liian aikaista arvioida kyseisen riskin suuruutta.
  EMOTR:n tukiosastosta yhteisrahoitettujen maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta on todettava, että varojen menettämisriskiä arvioitaessa on tarkasteltava jäsenvaltioita yhtenä kokonaisuutena eikä yksittäisiä kansallisia ohjelmia. |
| --- | --- |

2.

Komissio varmistaa yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa, että ympäristön toimintaohjelman toteuttamista seurataan erityisen huolellisesti, jotta pelko n+2 -säännön soveltamiseen liittyvästä yhteisön varojen menetyksestä ei osoittautuisi aiheelliseksi. Tätä sääntöä sovelletaan ensimmäistä kertaa vuoden 2003 lopussa, joten on vielä liian aikaista arvioida kyseisen riskin suuruutta.

EMOTR:n tukiosastosta yhteisrahoitettujen maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta on todettava, että varojen menettämisriskiä arvioitaessa on tarkasteltava jäsenvaltioita yhtenä kokonaisuutena eikä yksittäisiä kansallisia ohjelmia.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/6

---

(2004/C 70 E/006)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2637/02

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(18. syyskuuta 2002)

Aihe:   Toimet metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta Galiciassa Espanjassa

Euroopan metsien rikkaus ja niitä uhkaavat vaarat ovat saaneet Euroopan yhteisön suojelemaan kyseisiä metsiä ilmansaasteilta edistämällä valvontaa ja metsien ekosysteemien tutkimusta.

Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3528/86 (1), annettu 17 päivänä marraskuuta 1986, yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta säädetään yhteisön toimesta metsien suojelemiseksi vuosina 1987—2001 ja asetetaan viisi keskeistä tavoitetta: luoda metsien seurantaverkosto, toteuttaa säännöllisin väliajoin kartoitus vahingoista, joita erityisesti ilmansaasteet ovat aiheuttaneet, seurata tehokkaasti ja jatkuvasti metsien ekosysteemejä, tehdä kokeita, jotka lisäävät tietoa saasteiden vaikutuksista ja menetelmistä niiden seuraamiseksi ja mittaamiseksi sekä lisätä esittelyhankkeiden avulla tietoa vaurioituneiden metsien ylläpitämisestä ja palauttamisesta ennalleen.

Määrärahat ajanjaksolle 1997—2001 olivat 35,1 miljoonaa euroa.

Voiko komissio yksilöidä, mitä toimia Euroopan yhteisö on tukenut tämän asetuksen puitteissa Galician itsehallintoyhteisössä?

Onko Espanjan hallitus esittänyt muita tulevaisuudessa toteutettavia hankkeita Galician metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. lokakuuta 2002)

Komissio haluaa mainita, että yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3528/86 (2) on muutettu viimeksi 15 päivänä huhtikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 804/2002 (3). Jälkimmäisessä asetuksessa jatkettiin edellisen asetuksen voimassaoloa yhdellä vuodella ja muutettiin yhteisön kokonaisrahoitus kaudeksi 1997—2002 42,6 miljoonaksi euroksi vuoden 2002 talousarvioon sisältyvän summan mukaisesti.

Komissio ei voi esittää yksityiskohtaista selostusta Galiciassa rahoitetuista toimenpiteistä, koska ne sisältyvät Espanjan hallinnon vuosittain ehdottamiin koko maata koskeviin toimenpiteisiin. Yhteisö on rahoittanut Espanjassa toteutettuja toimenpiteitä kaudella 1987—2002 yhteensä 4 498 010 eurolla.

Summa jakautuu toimenpidetyypeittäin seuraavasti:

| — | Metsien tilan seurantaan liittyvät toimenpiteet, jotka on toteutettu laajan koealaverkoston puitteissa, joka on luotu käyttäen perustana 16 kertaa 16 kilometrin ruudukkoa (I tason järjestelmällinen seuranta).






  — | Yhteisön taloudellinen tuki: 1 859 412 euroa |
| --- | --- | --- |

—

Metsien tilan seurantaan liittyvät toimenpiteet, jotka on toteutettu laajan koealaverkoston puitteissa, joka on luotu käyttäen perustana 16 kertaa 16 kilometrin ruudukkoa (I tason järjestelmällinen seuranta).

—

Yhteisön taloudellinen tuki: 1 859 412 euroa

| — | Metsien tilan seurantaan liittyvät toimenpiteet, jotka on toteutettu pysyvien koealojen puitteissa (II tason intensiivinen seuranta).






  — | Yhteisön taloudellinen tuki: 1 699 601 euroa |
| --- | --- | --- |

—

Metsien tilan seurantaan liittyvät toimenpiteet, jotka on toteutettu pysyvien koealojen puitteissa (II tason intensiivinen seuranta).

—

Yhteisön taloudellinen tuki: 1 699 601 euroa

| — | Kokeilut ilman pilaantumisen vaikutusten ymmärtämiseksi paremmin ja sen havainnointi- ja mittausmenetelmät.






  — | Yhteisön taloudellinen tuki: 938 997 euroa |
| --- | --- | --- |

—

Kokeilut ilman pilaantumisen vaikutusten ymmärtämiseksi paremmin ja sen havainnointi- ja mittausmenetelmät.

—

Yhteisön taloudellinen tuki: 938 997 euroa

Tällä hetkellä Espanjan metsien tilan seurantaverkko koostuu 620 järjestelmällisen seurannan koealueesta (I taso) sekä 53 intensiivisen seurannan koealueesta (II taso). I tason koealuista 52 (8,4 prosenttia) ja II tason koealueista 3 (4,5 prosenttia) sijaitsee Galiciassa.

Tulevaisuuteen liittyen komissio on tehnyt ehdotuksen uudesta asetuksesta metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (4). Ehdotuksen tarkoituksena on uuden metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa koskevan yhteisön toimintasuunnitelman käyttöönotto yhteisön metsien suojelemiseksi. Ehdotus perustuu yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 (2) ja metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2158/92 (5) saavutuksiin, ja siihen sisällytetään uusia elementtejä, jotta metsäekosysteemin tilaa voitaisiin arvioida laajemmin. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden toteuttamat seurantatoimet, erityisesti tiedonkeruu ja tutkimukset, kokeet ja demonstraatio- hankkeet, toteutetaan monivuotisilla kansallisilla ohjelmilla. Uuteen ehdotukseen sisältyy monivuotiset puitteet, jotka kattavat aluksi kuuden vuoden kauden 2003—2008.

---

(1)  EYVL L 326, 21.11.1986, s. 2.

(2)  EYVL L 326, 21.11.1986.

(3)  EYVL L 132, 17.5.2002.

(4)  KOM(2002) 404 lopullinen.

(5)  EYVL L 217, 31.7.1992.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/8

---

(2004/C 70 E/007)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2996/02

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(23. lokakuuta 2002)

Aihe:   Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla

Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä (1), jonka 29 kohdassa se pyysi komissiota laatimaan direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti kalastusalaa koskevan erityisdirektiivin turvallisuudesta ja terveydestä työpaikalla.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt asiassa?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(5. joulukuuta 2002)

Komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että kyseisestä aiheesta on jo laadittu terveydelle ja turvallisuudelle asetettavista vähimmäisvaatimuksista työssä kalastusaluksilla 23 päivänä marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/103/EY (kolmastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (2), joka on kolmastoista 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston kehysdirektiivin 89/391/ETY (3) 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yksittäinen direktiivi.

---

(1)  EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

(2)  EYVL L 307, 13.12.1993.

(3)  EYVL L 183, 29.6.1989.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/8

---

(2004/C 70 E/008)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2997/02

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(23. lokakuuta 2002)

Aihe:   Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla

Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä (1), jonka 33 kohdassa se pyysi taloudellisia toimijoita ja työmarkkinaosapuolia käymään työmarkkinaneuvotteluita sellaisten työehtosopimusten aikaansaamiseksi, joilla pystytään kehittämään työturvallisuusnäkökohtia, mukaan lukien jatkuvaa ammatillista koulutusta.

Onko komissio edistänyt näiden työmarkkinaneuvottelujen käymistä tai aikooko se edistää sitä? Miten asiassa on edistytty?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. joulukuuta 2002)

Tiedonannossaan ”Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002—2006” (2) komissio toteaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ensisijainen väline käytännön edistyksen saavuttamiseksi, koska sen avulla voidaan soveltaa nykyistä lainsäädäntöä tehokkaasti ja käsitellä kaikkia työviihtyvyyden parantamiseen liittyviä kysymyksiä ottamalla huomioon eri aloilla ja ammateissa esiintyvät erityisriskit ja -ongelmat.

Yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä komissio toteaa samassa tiedonannossa kehottavansa työmarkkinaosapuolia miettimään toimenpiteitä, joilla parannetaan elin- ja työoloja ja turvallisuutta kalastuksen alalla.

Komissio, jonka tehtäviin kuuluu työmarkkinaosapuolten ammatillisen ja alakohtaisen vuoropuhelun edistäminen ja tukeminen, johtaa osapuolten kanssakäymistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävän merikalastuksen alakohtaisen neuvottelukomitean puitteissa.

Komiteassa työmarkkinaosapuolet etsivät ja käsittelevät yhteisesti kiinnostavia aiheita, kuten ammattikoulutusta ja turvallisuutta työpaikoilla.

Kyseisen komitean puitteissa työmarkkinaosapuolet pohtivat kalastusalan eurooppalaisen ammattikoulutus-ja työelämäverkoston (Refope) perustamista.

---

(1)  EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

(2)  KOM(2002) 118 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/9

---

(2004/C 70 E/009)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3186/02

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(7. marraskuuta 2002)

Aihe:   Eläkkeiden suojelu

Mitä toimenpiteitä komissio aikoo ehdottaa EU:n yrityksiin sidottujen työeläkkeiden ja eläkemaksujen suojelemiseksi, kun nämä yritykset menevät nurin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(5. joulukuuta 2002)

Lokakuun 20. päivänä 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY (1) tavoitteena on suojata työntekijöitä työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa. Direktiivi sisältää säännöksiä maksamatta jääneiden palkkasaatavien suorituksesta palkkaturvajärjestelmistä ja myös sosiaaliturvaa koskevia säännöksiä. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kansallisiin lakisääteisiin sosiaaliturvajärjestelmiin perustuvien vakuutuslaitoksille suoritettavien työnantajien pakollisten maksujen laiminlyönti ennen maksukyvyttömyyden alkamista ei vähennä työntekijöiden oikeutta vakuutuslaitosten myöntämiin etuuksiin.

Jäsenvaltioiden on myös huolehdittava tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta turvataan työntekijöiden sekä yrityksestä työnantajan maksukyvyttömyyden alkamispäivään mennessä lähteneiden henkilöiden välittömät tai tulevaisuuteen kohdistuvat oikeudet kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolella olevan, yhtiön tai useamman yhtiön yhteisen lisäeläkejärjestelmän mukaisiin vanhuusetuuksiin ja jälkeenjääneiden etuuksiin.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 80/987/ETY, annettu 20 päivänä lokakuuta 1980, työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 283, 28.10.1980, s. 23.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/10

---

(2004/C 70 E/010)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3226/02

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(14. marraskuuta 2002)

Aihe:   Suojakaiteiden turvallisuus moottoripyöräilijöiden näkökulmasta

Komission jäsen Loyola de Palacio myönsi tapaamisessaan Carlos Bautistan kanssa syyskuussa 2001, että teiden suojakaiteet ovat nykymuodossaan uhka moottoripyöräilijöille. Hän vakuutti, että ongelma pyrittäisiin ratkaisemaan viipymättä.

| 1. | Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty suojakaiteiden turvallisuuden parantamiseksi moottoripyöräilijöiden näkökulmasta? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty suojakaiteiden turvallisuuden parantamiseksi moottoripyöräilijöiden näkökulmasta?

| 2. | Mitä suunnitelmia komissiolla on suojakaiteiden turvallisuuden lisäämiseksi tulevaisuudessa? |
| --- | --- |

2.

Mitä suunnitelmia komissiolla on suojakaiteiden turvallisuuden lisäämiseksi tulevaisuudessa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. joulukuuta 2002)

Komissio on hyvin huolissaan moottoripyöräilijöiden huonosta liikenneturvallisuudesta, minkä vuoksi asiaa lähestytään monesta eri näkökulmasta. On syytä mainita, että jäsenvaltiot vastaavat siitä, että tiet varustetaan tehokkailla kaiteilla ja törmäysvaimentimilla, kuten esimerkiksi suojakaiteilla.

Komissio on antanut Euroopan standardointikomitealle (CEN) toimeksiannon laatia uuden yhdenmukaistetun eurooppalaisen standardin olemassa olevan EN 1317 -standardin (Kaiteet ja törmäysvaimentimet) perusteella. Uudessa standardissa on määrä edellyttää, että kaiteilta ja törmäysvaimentimilta vaaditaan EY-merkintä. Tällöin markkinoille saatettavien kaiteiden ja törmäysvaimentimien on täytettävä yhteiset turvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset. Nykyisessä muodossaan standardissa ei edellytetä erityistä moottoripyöräilijöitä koskevaa koetta. Tällä hetkellä käytetään erilaisia kokeellisia ratkaisuja tämän tienkäyttäjäryhmän tarpeiden täyttämiseksi.

Lyhyellä aikavälillä on pidetty tehokkaana hallinnoida onnettomuusalttiita tieosuuksia ja tiedottaa moottoripyöräilijöille tieosuuksista, joilla on paljon moottoripyöräonnettomuuksia. Komissio on ilmoittanut vuoden 2003 työohjelmassaan aikomuksestaan antaa ehdotus onnettomuusalttiiden tieosuuksien hallinnasta (1).

---

(1)  KOM(2002) 590 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/10

---

(2004/C 70 E/011)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3469/02

esittäjä(t): Ward Beysen (NI) komissiolle

(6. joulukuuta 2002)

Aihe:   Tšekin tasavallan sähkömarkkinoiden keskittyminen EU:n laajentumisen yhteydessä

Tšekin hallitus valmistelee kilpailun keskittämistä. Sähköalan osakeyhtiö CEZ on ostamassa kahdeksan alueellisen jakeluyhtiön osakkeet yksityistämisiä valvovalta ja valtionyhtiöitä hallinnoivalta valtion omaisuusrahastolta. Asiasta ilmoitettiin Commercial Bulletin -lehdessä 24. heinäkuuta 2002.

Tällä hankkeella maan sähköntuotanto ja -tarjonta keskittyy vertikaalisesti, mutta toisaalta myös jakeluverkko integroituu horisontaalisesti. Sen tuloksena CEZ-yhtymä hallitsee yli 70 prosenttia sähköntuotannosta ja 2/3 maan sähköntarjonnasta.

Siksi seuraaviin kysymyksiin olisi syytä saada vastaus:

| 1. | Voiko ehdotetulla keskittymällä olla kielteisiä vaikutuksia erityisesti sähköntuotannon, sähkön myynnin ja sähkökaupan markkinoihin tšekkiläisten kilpailijoiden ja kuluttajien sekä EU:n alueen kilpailijoiden ja kuluttajien suhteen? |
| --- | --- |

1.

Voiko ehdotetulla keskittymällä olla kielteisiä vaikutuksia erityisesti sähköntuotannon, sähkön myynnin ja sähkökaupan markkinoihin tšekkiläisten kilpailijoiden ja kuluttajien sekä EU:n alueen kilpailijoiden ja kuluttajien suhteen?

| 2. | Voiko ehdotetulla keskittymällä olla kielteisiä vaikutuksia kilpailuun, tai voiko se jopa kääntää sähkömarkkinoiden vapauttamisesta aiheutuvia etuja haitoiksi? Voisiko keskittymä vaikuttaa kilpailijoiden ja kuluttajien valinnanvapauteen ja hintoihin? Vaikuttaisiko se mahdollisten ja nykyisten sijoittajien kiinnostukseen? Voisiko se lopettaa objektiivisten, avointen ja syrjinnänvastaisten markkinaolosuhteiden kehittämisen? |
| --- | --- |

2.

Voiko ehdotetulla keskittymällä olla kielteisiä vaikutuksia kilpailuun, tai voiko se jopa kääntää sähkömarkkinoiden vapauttamisesta aiheutuvia etuja haitoiksi? Voisiko keskittymä vaikuttaa kilpailijoiden ja kuluttajien valinnanvapauteen ja hintoihin? Vaikuttaisiko se mahdollisten ja nykyisten sijoittajien kiinnostukseen? Voisiko se lopettaa objektiivisten, avointen ja syrjinnänvastaisten markkinaolosuhteiden kehittämisen?

| 3. | Onko alueellisten jakeluyhtiöiden osakkeiden hankintahinta markkinahinta, joka niiden osakkeista voitaisiin saada, jos ne myytäisiin julkisen tarjouskilpailun perusteella? Jos näin ei ole, eikö keskittymä olekin julkinen tukimuoto alennetun hinnan vuoksi? |
| --- | --- |

3.

Onko alueellisten jakeluyhtiöiden osakkeiden hankintahinta markkinahinta, joka niiden osakkeista voitaisiin saada, jos ne myytäisiin julkisen tarjouskilpailun perusteella? Jos näin ei ole, eikö keskittymä olekin julkinen tukimuoto alennetun hinnan vuoksi?

| 4. | Keskittymään liittyen CEZ:n on määrä myydä osuutensa maan tärkeimmästä sähkönvälitysyhtiöstä (CEPS) työ- ja sosiaaliministeriölle ja toiselle valtion omaisuusrahaston kokonaan omistamalle yritykselle. Jos CEZ:lle näistä osakkeista maksettava hinta ylittää selvästi markkinahinnan, eikö kyseessä olekin julkinen tuki CEZ:lle? Eikö kyseessä olekin, yhdessä 3. kohdassa esitetyn alennushinnan kanssa, valtion antama tuki? Voiko se vaikuttaa Tšekin tasavallan ja EU:n väliseen kauppaan, sillä CEZ:lle aiheutuu kilpailuetuja? |
| --- | --- |

4.

Keskittymään liittyen CEZ:n on määrä myydä osuutensa maan tärkeimmästä sähkönvälitysyhtiöstä (CEPS) työ- ja sosiaaliministeriölle ja toiselle valtion omaisuusrahaston kokonaan omistamalle yritykselle. Jos CEZ:lle näistä osakkeista maksettava hinta ylittää selvästi markkinahinnan, eikö kyseessä olekin julkinen tuki CEZ:lle? Eikö kyseessä olekin, yhdessä 3. kohdassa esitetyn alennushinnan kanssa, valtion antama tuki? Voiko se vaikuttaa Tšekin tasavallan ja EU:n väliseen kauppaan, sillä CEZ:lle aiheutuu kilpailuetuja?

| 5. | Kuuluuko tämä keskittymä Tšekin tasavallan ja EU:n välisen assosiaatiosopimuksen 79 artiklan piiriin? Sen mukaan Tšekin tasavallan on kehitettävä energiasektoriaan vapaan markkinatalouden sääntöjen mukaisesti? Lopuksi, onko tämä keskittymä yhteisön säännöstön ja Euroopan kilpailusääntöjen mukainen? |
| --- | --- |

5.

Kuuluuko tämä keskittymä Tšekin tasavallan ja EU:n välisen assosiaatiosopimuksen 79 artiklan piiriin? Sen mukaan Tšekin tasavallan on kehitettävä energiasektoriaan vapaan markkinatalouden sääntöjen mukaisesti? Lopuksi, onko tämä keskittymä yhteisön säännöstön ja Euroopan kilpailusääntöjen mukainen?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(28. tammikuuta 2003)

Komissio jatkaa Tšekin tasavallan energia-alan kehittymisen seuraamista energia-alaa koskevan yhteisön säännöstön ja Eurooppa-sopimuksen mukaisten Tšekin tasavallan kilpailupolitiikkaan liittyvien velvoitteiden puitteissa sekä liittymisneuvotteluissa tehtyjen sitoumusten puitteissa.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema keskittymä kuuluu kuitenkin Tšekin tasavallan kilpailuviranomaisten lainkäyttövallan alaisuuteen, koska yrityskeskittymien valvonnasta annettu unionin asetus koskee ainoastaan yrityksiä, joiden liikevaihto on yhteisössä vähintään 250 miljoonaa euroa.

Esitettyihin kysymyksiin voidaan esittää edellä mainitun perusteella vastauksina seuraavat huomautukset:

| 1. | On mahdollista, että tuotannon, myynnin ja kaupan keskittymä saattaa vähentää jonkin verran kilpailua kansallisilla markkinoilla, joten keskittymä ei ole tässä mielessä ihanteellinen ratkaisu. |
| --- | --- |

1.

On mahdollista, että tuotannon, myynnin ja kaupan keskittymä saattaa vähentää jonkin verran kilpailua kansallisilla markkinoilla, joten keskittymä ei ole tässä mielessä ihanteellinen ratkaisu.

| 2. | Ehdotettu keskittymä ei käännä käynnissä olevasta vapauttamisprosessista koituvia etuja haitoiksi. On syytä huomauttaa, että mahdollisille asiakkaille jää oikeus valita tuottaja vapaasti. Tuottajalle on vastaavasti lainsäädännöllä taattu pääsy siirto- ja jakeluverkkoon. Lisäksi avointen ja syrjintää estävien markkinaolosuhteiden kehittäminen jää edelleen yhteisön säännöstön mukaisesti perustetun energiaalan säätelyviranomaisen vastuulle. |
| --- | --- |

2.

Ehdotettu keskittymä ei käännä käynnissä olevasta vapauttamisprosessista koituvia etuja haitoiksi. On syytä huomauttaa, että mahdollisille asiakkaille jää oikeus valita tuottaja vapaasti. Tuottajalle on vastaavasti lainsäädännöllä taattu pääsy siirto- ja jakeluverkkoon. Lisäksi avointen ja syrjintää estävien markkinaolosuhteiden kehittäminen jää edelleen yhteisön säännöstön mukaisesti perustetun energiaalan säätelyviranomaisen vastuulle.

| 3. | Kansallisella kilpailuviranomaisella on vastuu sen varmistamisesta, että alueellisten jakeluyhtiöiden osakkeiden hankintahintaan ei sisälly piilotettua valtiontukea. |
| --- | --- |

3.

Kansallisella kilpailuviranomaisella on vastuu sen varmistamisesta, että alueellisten jakeluyhtiöiden osakkeiden hankintahintaan ei sisälly piilotettua valtiontukea.

| 4. | Kansallisella kilpailuviranomaisella on samalla tavoin vastuu sen varmistamisesta, että sähkönvälitys-yhtiö CEPS:n osakkeiden myyntihintaan ei sisälly piilotettua valtiontukea. |
| --- | --- |

4.

Kansallisella kilpailuviranomaisella on samalla tavoin vastuu sen varmistamisesta, että sähkönvälitys-yhtiö CEPS:n osakkeiden myyntihintaan ei sisälly piilotettua valtiontukea.

| 5. | Tämä keskittymä kuuluu Tšekin tasavallan ja EU:n välisen assosiaatiosopimuksen yhteisön kilpailu-säännöstön soveltamista koskevan 64 artiklan piiriin. |
| --- | --- |

5.

Tämä keskittymä kuuluu Tšekin tasavallan ja EU:n välisen assosiaatiosopimuksen yhteisön kilpailu-säännöstön soveltamista koskevan 64 artiklan piiriin.

Tšekin tasavallan hallituksen harjoittama politiikka ei ole ristiriidassa unionin kilpailua ja vapauttamista koskevien säännösten kanssa. Jotkin eurooppalaiset sähköalan yritykset ovat keskittyneet vertikaalisesti, ja Euroopan unionin näillä aloilla nykyisin voimassa olevat vapauttamisesta annetut direktiivit edellyttävät ainoastaan erillistä hallintoa ja kirjanpitoa mutta eivät oikeudellista tai omistajuuden eriyttämistä. Komission ehdotukset sähkö- ja kaasumarkkinoista annettavaksi uudeksi direktiiviksi vaatisivat lisäksi oikeudellista eriyttämistä, mutta tämä on jo toteutunut Tšekin tasavallassa.

Tšekin tasavallan sähkönvälitysyhtiö on sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY (1) mukainen riippumaton oikeussubjekti.

---

(1)  EYVL L 27, 30.1.1997.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/12

---

(2004/C 70 E/012)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3542/02

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(11. joulukuuta 2002)

Aihe:   Kauppaan liittyvä tuki

Voiko komissio ilmoittaa, miten lasketaan sen tuen määrä, jota AKT-maat voivat saada kauppaan liittyvään tukeen?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(27. tammikuuta 2003)

Kehitysyhteistyössä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtioiden) kanssa on jo jonkin aikaa kiinnitetty huomiota kauppaan liittyvään tukeen. Tämä on tapahtunut useissa eri muodoissa, esimerkiksi alueellisiin yhdentämisaloitteisiin tarkoitetun tuen tärkeänä osana tai erityiskysymysten, kuten tullitietojen parantamisen, tarkastelemiseksi. Kauppaan liittyvä tuki on ollut monissa tapauksissa osa laajempaa toimintaa, kuten maataloustuotteiden viennin edistämistä tai infrastruktuurin kehittämistä.

Vaikka kauppakysymyksiä pidetään tärkeinä, Cotonoun sopimuksessa ei osoiteta erityisiä määrärahoja kauppaan liittyvää tukea varten. Määrärahat vahvistetaan tuensaajien ja muiden osallistujien kanssa ja niiden välillä käytävässä vuoropuhelussa kansallisten ja alueellisten ohjelmien käytössä olevien määrärahojen rajoissa. Näin ollen kauppaan liittyvän tuen rahoituksesta ei ole olemassa erityistä laskelmaa. Sama koskee kaikki muita tärkeitä kehittämiskohteita.

Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) alueellisen ohjelmatyön suuntaviivoissa ehdotettiin vähintään 20 prosentin osuuden osoittamista kauppaan liittyvää tukea varten. Nyt kun suurin osa alueellisista ohjelmista on saatu päätökseen, on selvää, että tämä luku on ylitetty reilusti: alueelliseen yhdentämiseen ja kauppaan liittyvään tukeen tarkoitetut määrärahat muodostavat alueohjelmissa 40—50 prosenttia alkuperäisestä summasta, joka oli 280—350 miljoonaa euroa. Myös alueellisiin infrastruktuuriohjelmiin sisältyy merkittäviä kauppaa helpottavia osatekijöitä. Lisäksi on olemassa AKT-valtioiden sisäisiä varoja, joista 50 miljoonaa euroa on varattu kauppaan liittyvään tukeen.

Koska kansallisiin strategia-asiakirjoihin ja ohjelmiin sisältyy usein päättymättömiä valmiuksien parantamista ja teknistä tukea koskevia ohjelmia, tässä vaiheessa ei ole mahdollista esittää tarkkaa lukua kauppaan liittyvän tuen osuudesta. Karkea arvio kauppaan liittyvän tuen määrästä on noin 150 miljoonaa euroa.

Kun edellä mainittuihin lukuihin lisätään joitakin hiljattain käynnistettyjä AKT-valtioiden sisäisiä ohjelmia (mukaan lukien tuki Maailman kauppajärjestöä (WTO) ja talouskumppanuussopimusten (EPA) valmistelua varten sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien vaatimusten noudattamista varten), AKT-valtioille myönnettävää kauppaan liittyvää tukea varten on tulevina vuosina käytössä vähintään 600 miljoonaa euroa.

Komissio aikoo kauppapolitiikasta ja kehityksestä hiljattain antamaansa tiedonantoon (1) sisältyvien suositusten mukaisesti käyttää maa- ja aluekohtaisten strategioiden väliarviointia tarkastellakseen kauppaan liittyvään tukeen tarkoitettujen varojen saatavuutta.

Yleisemmällä tasolla on tärkeää vielä lopuksi huomauttaa, että yhdessä muiden kehitysyhteistyön osapuolten kanssa kehitysmaiden kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa käsitellään kauppapoliittisten kysymysten tehokkaampaa sisällyttämistä köyhyyden vähentämistä koskeviin strategia-asiakirjoihin sekä muihin kansallisiin ja alueellisiin kehittämissuunnitelmiin. Lisäksi komissiolla on tärkeä rooli vähiten kehittyneille maille (LDC) annettavan kauppaan liittyvän teknisen tuen yhtenäistetyssä rakenteessa, ja komissio on hyväksynyt toimintansa ”mahdollistajana” (facilitator) kolmessa vähiten kehittyneihin maihin kuuluvassa AKT-maassa.

---

(1)  KOM(2002) 513 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/13

---

(2004/C 70 E/013)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3543/02

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(11. joulukuuta 2002)

Aihe:   Länsi-Sahara

Yhtyykö komissio kantaan, jonka mukaan Marokko tekee kaikkensa pitääkseen Länsi-Saharan poissa käsiteltävien asioiden listalta? Eikö ole näyttöä Marokon yrityksistä kieltää journalisteilta vapaa pääsy Länsi-Saharaan? Miten komission mielestä öljynetsintä vaikuttaa näkymiin ongelmien rauhanomaisesta ratkaisemisesta erityisesti kun Yhdysvallat ja Ranskan öljy-yhtiöt ovat etsimässä öljyä Afrikan rannikon edustalla?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2003)

Komissiolla ei ole näyttöä siitä, että Marokko yrittäisi pitää Länsi-Saharan kysymystä poissa käsittelystä. Komissio voi itse asiassa vahvistaa, että Marokon ulkoministeri Mohamed Benaïssa otti tämän aiheen avoimesti esille keskusteluissaan komission edustajien kanssa viimeksi Brysselissä vieraillessaan.

Länsi-Saharan selkkausta käsitellään myös YK:n turvallisuusneuvostossa tammikuun 2003 lopulla pian sen jälkeen kun YK:n pääsihteeri on toimittanut uuden kertomuksen Länsi-Saharan tilanteesta.

Komission näkemyksen mukaan Länsi-Saharan konflikti voidaan ratkaista hedelmällisesti ainoastaan konfliktin molempien osapuolten myötävaikutuksella. Tämän vuoksi komissio tukee jatkuvasti YK:n pääsihteeri Kofi Annanin ja hänen henkilökohtaisen lähettiläänsä James Baker III:n pyrkimyksiä saada konfliktin osapuolet etsimään oikeudenmukaista, kestävää ja molemmin puolin hyväksyttävää ratkaisua.

Komissio ei ole saanut valituksia Marokon kielteisestä suhtautumisesta toimittajien pääsyyn Länsi-Saharan alueelle eikä löytänyt aiheesta mainintaa Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2002 kertomuksessa.

Komissio ei pidä öljynetsintää Länsi-Saharasta mitenkään merkittävänä seikkana konfliktin rauhanomaisen ratkaisemisen mahdollisuuksien kannalta.

Muita öljynetsintään Länsi-Saharassa liittyviä näkökohtia on käsitelty perusteellisesti YK:n oikeudellisen neuvonnan aiheesta turvallisuusneuvoston puheenjohtajalle 29. tammikuuta 2002 kirjoittamassa oikeudellisessa lausunnossa.

Komissio on tärkein humanitaarisen avun antaja Länsi-Saharan pakolaisille. Apua toimittaa humanitaarisen avun toimisto ECHO valtiosta riippumattomien kumppanijärjestöjensä välityksellä. Apu on sisältänyt elintarvikkeita ja lääkinnällistä apua 81 miljoonalla eurolla vuosina 1993—2001 sekä 14,3 miljoonaa euroa vuoden 2002 yleissuunnitelmaa varten. Lisäksi komissio on pyytänyt osapuolia parantamaan keskinäistä luottamustaan sellaisilla toimenpiteillä kuten sotavankien vapauttamisella, konfliktin hajottamien perheiden yhteydenpidon ja tapaamisten helpottamisella sekä siviilien oikeuksien kunnioittamisella. Tällaisilla toimenpiteillä voidaan parantaa konfliktin osapuolten hedelmälliselle keskustelulle tarvittavia edellytyksiä.

Unioni esitti viimeisimmässä troikan ministerikokouksessa Algiersissa 5. kesäkuuta 2002 samanaikaisesti Marokolle, Algerialle ja Polisariolle unionin huolenaiheet ja vaatimukset, jotka koskivat Länsi-Saharan konfliktin humanitaarisia näkökohtia. Unioni vahvisti tukevansa YK:n pyrkimyksiä löytää molemminpuolin hyväksyttävä ratkaisu kannustaen molempia osapuolia ratkaisemaan ongelman kadonneiden henkilöiden kohtalosta ja vapauttamaan kaikki ne, jotka ovat olleet vangittuina konfliktin alusta lähtien. Unioni vaati myös kunnioittamaan siviilien oikeuksia ja ihmisoikeuksia Länsi-Saharan alueella sekä pyysi molempia osapuolia helpottamaan konfliktin hajottamien perheiden yhteydenpitoa ja tapaamisia.

Tässä yhteydessä ei tulisi aliarvioida Marokon (1) ja Algerian (2) kanssa ratifioituja assosiaatiosopimuksia, joissa määrätään säännöllisestä ja määrämuotoisesta poliittisesta vuoropuhelusta unionin ja näiden maiden välillä.

---

(1)  Tullut voimaan 1. maaliskuuta 2000.

(2)  Allekirjoitettu Valenciassa 22. huhtikuuta 2002. Euroopan parlamentti ratifioinut 11. lokakuuta 2002, mutta ratifioitava ennen voimaantuloa vielä kyseisen maan parlamentissa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/14

---

(2004/C 70 E/014)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3553/02

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(12. joulukuuta 2002)

Aihe:   Vakavia uskonnonvapauden rikkomuksia Valko-Venäjällä

Valko-Venäjän parlamentti hyväksyi äskettäin uuden uskontoja koskevan lain, jossa kielletään sellaisten uskonnollisten järjestöjen toiminta, jotka eivät ole saaneet valtion rekisteröintiä. Laissa säädetään myös uskonnollisen kirjallisuuden sensuroinnista ja kielletään yksityistiloissa järjestettävät uskonnolliset tilaisuudet.

Nämä uudet säännökset ovat lisänä erittäin tiukkaan lainsäädännölliseen ja poliittiseen säännöstöön, jossa määrätään ankarista uskonnonvapauden rajoituksista muille kuin ortodoksisille kansalaisille:

| a) | Valko-Venäjän viranomaisten kieltäytyminen rekisteröimästä muita uskonnollisia järjestöjä (protestanttiset yhteisöt, Valko-Venäjän autonominen ortodoksikirkko, itämaiset uskonnolliset liikkeet ja neljä reformistista juutalaisyhteisöä) on syrjintää Venäjän ortodoksisen kirkon puolesta |
| --- | --- |

a)

Valko-Venäjän viranomaisten kieltäytyminen rekisteröimästä muita uskonnollisia järjestöjä (protestanttiset yhteisöt, Valko-Venäjän autonominen ortodoksikirkko, itämaiset uskonnolliset liikkeet ja neljä reformistista juutalaisyhteisöä) on syrjintää Venäjän ortodoksisen kirkon puolesta

| b) | ministerineuvoston vuonna 1995 antama asetus, jossa rajoitetaan uskonnollisten toimijoiden vapautta pyrkimyksenä suojella Venäjän ortodoksikirkkoa ja jarruttaa evankelisten uskontojen leviämistä |
| --- | --- |

b)

ministerineuvoston vuonna 1995 antama asetus, jossa rajoitetaan uskonnollisten toimijoiden vapautta pyrkimyksenä suojella Venäjän ortodoksikirkkoa ja jarruttaa evankelisten uskontojen leviämistä

| c) | määräykset ulkomaalaisten uskonnollisten järjestöjen edustajien maahanpääsyn rajoittamisesta; he voivat päästä maahan vain etukäteisluvalla uskonnollisten ja kansallisten asioiden komissiolta, jonka päätöksestä ei voi valittaa. |
| --- | --- |

c)

määräykset ulkomaalaisten uskonnollisten järjestöjen edustajien maahanpääsyn rajoittamisesta; he voivat päästä maahan vain etukäteisluvalla uskonnollisten ja kansallisten asioiden komissiolta, jonka päätöksestä ei voi valittaa.

Mitä diplomaattista, poliittista ja taloudellista painostusta komissio aikoo harjoittaa, jotta Valko-Venäjän hallitus takaisi kansalaisilleen uskonnonvapauden, uskonnollisen yhdistymisvapauden, uskonnon vaihtamis-vapauden ja uskonnon harjoittamisen vapauden?

Eikö komission pitäisi välittömästi tarkistaa Tacis-hankkeidensa tehokkuus ja tarkastella mahdollisuutta sulkea Tacis-toimistonsa Valko-Venäjällä siksi aikaa, kun demokraattisten oikeuksien vakavat rikkomukset siellä jatkuvat?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(17. tammikuuta 2003)

Myös komissio on huolissaan Valko-Venäjän äskettäin hyväksymästä laista, joka koskee omantunnonvapautta ja uskonnollisia järjestöjä. Tämän lain seurauksena on vakava uskonnonvapauden rikkominen. Unioni ilmaisi huolensa ennen kuin presidentti Lukashenko allekirjoitti lain, esittämällä Valko-Venäjän viranomaisille (varaulkoministeri Sychoville) unionin edustustojen päälliköiden yhteisen diplomaattisen vetoomuksen lokakuussa 2002. Samoin unioni antoi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) pysyvässä neuvostossa 10. lokakuuta 2002 julkilausuman, jossa se kehotti presidentti Lukashenkoa olemaan allekirjoittamatta lakiesitystä.

Oli unionin kannalta erittäin valitettavaa, että lakiesitys allekirjoitettiin 31. lokakuuta 2002, ja unioni antoikin asiasta ETYJ:n pysyvässä neuvostossa 14. marraskuuta 2002 uuden julkilausuman, jossa se kehotti Valko-Venäjän viranomaisia harkitsemaan uudelleen tätä lainsäädäntöä ja pyysi nykyisin Wienissä toimivaa ETYJ:n neuvoa-antavaa seurantaryhmää seuraamaan lain täytäntöönpanoa tarkkaan ja raportoimaan asiasta pysyvälle neuvostolle. Unioni on valmis ottamaan esille yksittäisiä tapauksia, joissa Valko-Venäjä on rikkonut ETYJ:lle antamiaan sitoumuksia omantunnon- ja uskonnonvapauden alalla.

Unioni on yhä vakavasti huolissaan siitä, että demokraattiset uudistukset Valko-Venäjällä eivät ole edenneet ja että yksilönvapauksien ja ilmaisuoikeuksien kunnioittaminen maassa heikkenee edelleen. Sen jälkeen kun ETYJ:n neuvoa-antavan seurantaryhmän toiminta Minskissä lopetettiin 14. lokakuuta 2002, jäsenvaltiot päättivät marraskuussa pidetyssä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston kokouksessa kieltäytyä myöntämästä viisumia presidentti Lukashenkolle, presidentinkanslian päällikölle, pääministerille ja neljälle muulle ministerille sekä valtion turvallisuuskomitean puheenjohtajalle.

Unionin mielestä yhteyksiä Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan toimijoihin on pidettävä yllä ja apua niille on jatkettava. Tähän tarkoitukseen on varattu 5 miljoonaa euroa vuosien 2002—2003 Tacis-ohjelmasta. Lisäksi unionin ja ETYJ:n yhteistyön osana aloitetaan piakkoin kaksivuotinen ohjelma maan demokraattisen liikkeen ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi. Komissio seuraa hankkeidensa tuloksellisuutta, mutta ei pidä rahoitusapunsa jatkamisen vuoksi järkevänä sulkea Minskissä toimivaa Tacis-toimistoa protestiksi uudelle omantunnonvapautta ja uskonnollisia järjestöjä koskevalle laille.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/15

---

(2004/C 70 E/015)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3614/02

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(9. joulukuuta 2002)

Aihe:   Raaka-aineiden tuonti Marokosta ja yhteisön nahkateollisuus

Yhteisön nahkateollisuudella on Marokon kuningaskunnasta peräisin olevien nahkojen tuontia koskevia vakavia ongelmia. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan tekemän assosiaatiosopimuksen mukaisesti tämän vakavaa haittaa yhteisön teollisuudelle ja sen kilpailukyvylle aiheuttavan ongelman takia?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(17. tammikuuta 2003)

Komissio on täysin tietoinen Marokon soveltamien vientirajoitusten vaikutuksesta yhteisön tuotannonalan raaka-aineiden saantiin. Komissio on kiinnittänyt Marokon viranomaisten huomion tähän asiaan sekä Marokon ja yhteisön välisen assosiaatiosopimuksen määräyksiin. Sopimuksen mukaan sopimuspuolten väliseen kauppaan (vientiin ja tuontiin) ei saisi soveltaa määrällisiä rajoituksia.

Marokon viranomaiset ovat maininneet, että vientirajoitukset otettiin käyttöön sen jälkeen, kun raakavuotien vienti maasta oli lisääntynyt rajusti eri puolilla maailmaa esiintyneiden merkittävien karjan kulkutautien seurauksena. Samoin ne mainitsivat, että tämä kysynnän kasvu johti vakavaan raaka-ainepulaan maan oman teollisuuden keskuudessa.

Marokolle on selostettu asiaan liittyviä näkökohtia, mutta tähän mennessä vientiä rajoittavia toimenpiteitä ei ole merkittävästi muutettu tai poistettu. Komissio tarkastelee kyseisten tuotteiden markkinoita ja tarjontatilannetta yhdessä eurooppalaisen alan teollisuuden kanssa sen määrittämiseksi, missä määrin Marokon väitteet raaka-ainepulasta ovat perusteltuja tosiseikkojen valossa. Raaka-ainepulan esiintymisen todistaminen lankeaa luonnollisesti Marokolle. Sen jälkeen asiaa käsitellään seuraavassa assosiaationeuvoston kokouksessa, joka on määrä järjestää helmikuun 2003 loppuun mennessä. Siinä yhteydessä komissio harkitsee mahdollisuutta vedota assosiaatiosopimuksen määräyksiin tilanteen korjaamiseksi.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/16

---

(2004/C 70 E/016)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3646/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(17. joulukuuta 2002)

Aihe:   Juan Carlos Gonzalez Leivan vangittuna pitäminen

Komissio tietää, että Cuban Human Rights Foundation -järjestön (Kuuban ihmisoikeussäätiö) ja Brotherhood of the Independent Blind People of Cuba -järjestön (Kuuban itsenäisten näkövammaisten veljeskunta) puheenjohtaja Juan Carlos Gonzalez Leiva on ollut vangittuna maaliskuusta 2002 lähtien Kuuban Holguínissa (kirjallinen kysymys E-1458/02 (1)).

Onko komissio tietoinen myös siitä, että tätä miestä pahoinpidellään ja hakataan ja että hän uhkaa kuolla aliravitsemukseen?

Onko komissio valmis ryhtymään toimiin ja painostamaan sikäläisiä viranomaisia saadakseen ihmisoikeusaktivistien väkivaltaisen kohtelun loppumaan Kuubassa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(14. helmikuuta 2003)

Komissio saa säännöllisesti tietoja ihmisoikeusaktivisti Juan Carlos Gonzalez Leivan tilanteesta. Näiden tietojen mukaan hän painoi tammikuun 2003 alussa vain noin 40 kiloa 4. syyskuuta 2002 aloittamansa ja 25. joulukuuta 2002 päättämänsä nälkälakon vuoksi. Nälkälakollaan hän vastusti itseensä ja muihin asianosaisina oleviin aktivisteihin kohdistuvia syytöksiä.

Komissio on toistuvasti ottanut Gonzalez Leivan tapauksen ja yleisen ihmisoikeustilanteen puheeksi Kuuban viranomaisten kanssa. Kuten muissakin kumppanimaissa, Kuuban ihmisoikeustilanteen parantaminen on edelleen tärkeä osa EU:n ja Kuuban suhdetta. Komissio uskoo, että sitoutumispolitiikka ja vuoropuhelu mitä todennäköisimmin saavat aikaan myönteistä kehitystä tässä kysymyksessä.

---

(1)  EUVL C 28 E, 6.2.2003, s. 109.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/16

---

(2004/C 70 E/017)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3648/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(17. joulukuuta 2002)

Aihe:   Uskonnonvapaus Laosissa

Komissio tietää, että Laosissa ei juurikaan ole uskonnonvapautta.

Onko komissio tietoinen myös siitä, että kesä-elokuussa 2002 on Laosissa vähintään 39 kristittyä pidätetty näiden tunnustaman uskonnon vuoksi ja että heitä pidetään vangittuina kauhistuttavissa oloissa?

Onko komissio valmis painostamaan Laosin viranomaisia, jotta nämä vapauttavat kyseiset vangit ja arvioivat uudelleen uskonnonvapautta koskevan politiikkansa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(29. tammikuuta 2003)

Komissio on tietoinen Laosissa edelleen vallitsevista uskonnonvapauden rajoituksista. Asiasta ovat raportoineet muun muassa kristittyjen ryhmien jäsenet, joita on vainottu ja/tai pidätetty uskonnollisen vakaumuksensa vuoksi.

Kysymyksessä mainittuja erityistapauksia koskeviin tietoihin ei vielä ole saatu vahvistusta EU:n ja muiden kumppaneiden Laosissa tekemistä tiedusteluista huolimatta.

Laosin perustuslain mukaan maassa on oikeus ja vapaus tunnustaa tai olla tunnustamatta uskontoa, mutta viranomaiset ilmeisesti kuitenkin rajoittavat tätä oikeutta käytännössä erityisesti muiden kuin buddhalaisten yhteisöjen suhteen.

Suvaitsevaisuus uskonnonharjoittamisen suhteen näyttää vaihtelevan eri alueiden välillä. Uskovia ja hengellisiä johtajia on tietojen mukaan pidätetty ja vangittu syytteitä kuitenkaan esittämättä. Kristityille on annettu myös tuomioita sillä perusteella, että näiden kokoontumiset ovat aiheuttaneet yhteiskunnallista levottomuutta. Uskonnollisilla ryhmillä on tietojen mukaan ollut myös vaikeuksia uusien uskonnonharjoituspaikkojen perustamisessa.

Komission Bangkokin-lähetystö, joka vastaa myös suhteista Laosin demokraattiseen kansantasavaltaan, seuraa yhdessä unionin jäsenvaltioiden diplomaattisten edustustojen kanssa tätä asiaa ja muita Laosin ihmisoikeuksiin liittyviä kysymyksiä erittäin tarkkaan. Komissio on useaan otteeseen korostanut tarvetta parantaa kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien, mukaan luettuna uskonnonvapauden, kunnioittamista Laosissa. Kun Vientianessa avataan vuonna 2003 yhteisön lähetystö, saamme entistä paremmat mahdollisuudet ottaa näihin seikkoihin liittyvät kysymykset esille Laosin hallituksen kanssa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/17

---

(2004/C 70 E/018)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3734/02

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(19. joulukuuta 2002)

Aihe:   Tuet ja Karibian maiden banaaniteollisuuden tulevaisuus

Kesäkuussa 2002 kokoontunut AKT-maiden ministerineuvosto lähetti Euroopan parlamentille päätöslauselman, jossa kiinnitettiin huomiota banaanialan uuden markkinajärjestelyn aiheuttamaan hintojen romahdukseen, jonka seurauksena yleensä ilman vaihtoehtoisia markkinoita olevat AKT-maiden tuottajat olivat vaarassa syrjäytyä. Kiintiöt olivat myös jo aiheuttaneet valtavia sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia ja murentaneet köyhyyden torjunnassa saavutettuja tuloksia.

Ongelma johtuu EU:n ja USA:n välisen sopimuksen 2-vaiheen täytäntöönpanosta, jossa 100 000 tonnia AKT-tuottajien (C-kiintiö) kiintiöstä siirrettään dollarituottajille (B-kiintiö). Tällöin markkinoille tulevien banaanien määrä käytännössä lisääntyi 100 000 tonnilla, ja EU:n alueen supermarketeilla oli mahdollisuus erittäin kilpailukykyiseen hinnoitteluun.

Aikooko komissio sallia erityistukiohjelman ja vientitulojen vakauttamisjärjestelmän varojen joustavamman käytön, jotta osa varoista voitaisiin tilapäisesti suunnata viljelijöille oleellisen tärkeinä tukina odotettaessa paremman tuottavuuden myötä tulevia taloudellisia etuja?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(28. helmikuuta 2003)

Komissio on jo keskustellut banaaniteollisuuden hintatilanteesta useissa kokouksissa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) kumppanimaiden kanssa ja on puuttunut niiden esittämiin huolenaiheisiin.

Erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille 22. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 856/1999 (1) 3 artiklassa esitetyn erityisen tukikehyksen tavoitteina on parantaa kilpailukykyä sekä tukea monipuolistamista. Tähän mennessä yhtään hanketta ei ole torjuttu sillä perusteella, ettei se olisi tukikelpoinen. AKT-maiden banaaniteollisuuden nykyaikaistamiseen tähtäävän teknisen avun lisäksi tähän mennessä hyväksyttyihin hankkeisiin on sisältynyt erilaista banaaninviljelijöille suunnattua apua, mukaan luettuna sosiaalista tukea ja koulutusohjelmia. Suora tulotuki ei kuitenkaan ole mahdollista erityisen tukikehyksen yhteydessä, joten myöskään tällaista tuotantotukea ei voida sallia.

Erityisen tukikehyksen täydennykseksi käytetään joustavasti Stabex-varoja sosiaalisen ja inhimillisen kehityksen tukemiseksi, esimerkkeinä asuminen, eläkkeet, koulut ja yksityiset aloitteet.

Uusi FLEX-väline, joka sisältyy Cotonoun sopimuksen rahoituspöytäkirjan B-osaan ja korvaa Stabex-järjestelyn, voisi muodostaa rahoituslähteen tulevaisuudessa, edellyttäen että banaaniteollisuus täyttää esitetyt vaatimukset.

---

(1)  EYVL L 108, 27.4.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/18

---

(2004/C 70 E/019)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3743/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(13. joulukuuta 2002)

Aihe:   Tiibetiläisten teloitukset Kiinassa

Onko komissio tietoinen, että kiinalainen tuomioistuin määräsi kuolemantuomion 2. joulukuuta 2002 kahdelle tiibetiläiselle, Tenzin Delek Rinpochelle ja Lobsang Dhondupille, joita syytetään osallistumisesta pommi-iskuun?

Onko komissio tietoinen, että tuomio julistettiin vähäisen ja epäilyttävän todistusaineiston perusteella?

Onko komissio valmis toimimaan nopeasti ja painostamaan Kiinan hallitusta, jotta voitaisiin estää teloitukset, joista ensimmäinen on tarkoitus panna täytäntöön 12. joulukuuta ja toinen kahden vuoden sisällä?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2003)

Komissiolle ilmoitettiin pommi-iskusta syytetyille tiibetiläisille Tenzin Delek Rinpochelle ja Lobsang Dhondupille 2. joulukuuta 2002 määrätystä kuolemantuomiosta. Komissio pani myös merkille, että tuomion perustana käytetyt todisteet ja oikeuskäsittelyn asianmukaisuus on kiistetty.

Unioni esitti välittömästi virallisen huolenilmaisunsa Kiinan viranomaisille näiden sallimassa määräajassa, jossa tuomitut voivat valittaa tuomiosta. Tuomioista valitettiin joulukuussa 2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/18

---

(2004/C 70 E/020)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3746/02

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(20. joulukuuta 2002)

Aihe:   Tiibet/Kiina: Tenzin Deleg Rinpochen ja Lobsang Dhondupin kuolemantuomio

Länsi-Kiinassa sijaitsevan Sichuanin maakunnan tuomioistuin on tuominnut kuolemaan merkittävän tiibetiläisen munkin Tenzin Deleg Rinpochen sekä hänen avustajansa Lobsang Dhondupin oikeuden- käynnissä, jota lukuisat kansainväliset järjestöt pitävät täysin epäoikeudenmukaisena. Kiinan viranomaiset eivät ole antaneet mitään tietoja Rinpochen ja Dhondupin oikeudenkäynnin yksityiskohdista, mutta yksi toisen tuomitun vanhemmista oli Radio Free Asian mukaan vahvistanut, ettei heille ollut annettu oikeutta käyttää asianajajaa. Kommunistiset paikallisviranomaiset olivat syyttäneet Tenzin Deleg Rinpochea ja Lobsang Dhondupia pommi-iskujen sarjasta: kahdesta Ganzen alueella Sichuanissa viime vuonna tehdystä iskusta ja yhdestä maakunnan pääkaupungissa Chengdussa tehdystä iskusta. Viranomaiset perustivat syytteet erään Rinpochen entisen avustajan lausuntoihin. Avustaja oli todistanut, että Rinpoche oli antanut yhden iskuista hänen hoidettavakseen. Rinpoche oli myös itse 7. huhtikuuta 2002 tapahtunutta pidätystään seuranneen vankeuden aikana ”tunnustanut”, että hän olisi johtanut tätä iskua sekä kuutta muuta Ganzessa aiemmin tehtyä selvittämätöntä iskua.

Eri lähteet muun muassa Kiinan kansantasavallassa arvelevat, että Rinpoche ja Dhondup oli saatettu ottaa kohteiksi, koska he toimivat aktiivisesti rauhan puolesta. Kiinan viranomaiset ovat viime vuosina pitäneet Rinpochen tiukassa valvonnassa. He yrittivät pidättää Rinpochen vuonna 1998 hänen yritettyään perustaa luostarin ilman virallista lupaa ja johdettuaan protesteja erään paikallisen metsäyhtiön alueella tekemiä hakkuita vastaan.

Mitä tietoja komissiolla on Tenzin Deleg Rinpochen ja Lobsang Dhondupin oikeudenkäynnistä? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta heidän asiansa otettaisiin välittömästi uudelleen käsittelyyn, jossa noudatetaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin kansainvälisiä normeja? Onko komissio ilmoittanut virallisesti paheksuntansa siitä, että Kiinan toimivaltaiset viranomaiset ovat räikeästi rikkoneet Tenzin Deleg Rinpochen ja Lobsang Dhondupin perusoikeuksia? Onko komissio tietoinen siitä, että Kiinan viranomaisten suhtautuminen tähän asiaan on täydellisessä ristiriidassa sen kanssa, että nämä samaiset viranomaiset ovat antaneet länsimaiden edustajille ja maanpaossa toimivalle Tiibetin hallinnolle merkkejä vuoropuhelusta Dalai-laman kanssa kutsumalla muutama kuukausi sitten Kiinaan ja Tiibetiin kaksi Dalai-laman erityisedustajaa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2003)

Komissiolle on ilmoitettu kuolemantuomiosta, joka on langetettu kahdelle tiibetiläiselle, Tenzin Delek Rinpochelle ja Lobsang Dhondupille 2. joulukuuta 2002, koska heidän väitetään osallistuneen pommi-iskuun. Komissio on myös tietoinen näytöstä, johon tuomio perustuu, sekä tavasta, jolla oikeudenkäynti toteutettiin.

Euroopan unioni ilmaisi välittömästi huolestuneisuutensa Kiinan viranomaisille ja on ollut useita kertoja virallisessa yhteydessä Kiinan viranomaisiin kahden tuomitun tiibetiläisen puolesta. Komissio on myös tietoinen siitä, että Yhdysvallat ja Australia ovat olleet yhteydessä Kiinan viranomaisiin kyseisten tiibetiläisten auttamiseksi.

Komission saamien tietojen mukaan kyseiset kaksi tiibetiläistä ovat valittaneet tuomioista, minkä vuoksi tuomioita ei voida panna täytäntöön, ennen kuin ne on käsitelty Kiinan kansantuomioistuimessa.

Komissio jatkaa tämän asian ja Tiibetin yleisen ihmisoikeustilanteen tiivistä seurantaa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/19

---

(2004/C 70 E/021)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3750/02

esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle

(20. joulukuuta 2002)

Aihe:   Euroopan unionin ja Surinamen tasavallan väliset suhteet

Surinamessa järjestettiin toukokuussa 2000 presidentinvaalit, jotka muuttivat perinpohjaisesti maassa aiemmin vallinneen poliittisesti epävakaan tilanteen.

Ronald Venetiaanin palattua valtaan Surinamessa on ryhdytty uusiin toimiin. Julkisten varojen käyttöä valvotaan paremmin, tukia on vähennetty ja verotuloja lisätty. Maan hallitus on lisäksi päättänyt vähentää vaihtokurssien määrää markkinoilla ja lopettaa julkisen talouden alijäämän rahoittamisen rahan tarjontaa lisäämällä.

Surinamen uusi hallitus on kaikesta huolimatta saanut johdettavakseen konkurssin partaalla olevan maan, ja tarvitaan lisää uudistuksia, jotta voidaan välttää maan joutuminen vararikkoon.

Voiko komissio ilmoittaa, millainen rooli sillä on Surinamen demokratisoitumisprosessissa, ja millaista strategiaa se noudattaa kyseisen maan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi?

Aikooko komissio tehdä Surinamen kanssa kahdenvälisiä sopimuksia?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(28. helmikuuta 2003)

Yhteisö tuki kahdella miljoonalla eurolla prosessia, joka johti toukokuussa 2000 järjestettyihin yleisiin vaaleihin. Vaalit arvioitiin vapaiksi ja oikeudenmukaisiksi, ja niitä oli seuraamassa vaalitarkkailijoita jäsenvaltioista.

Komissio ja kansainvälinen yhteisö pitävät myönteisenä demokratisoitumiskehitystä, joka maassa on tapahtunut viime vuosina. Demokratian vakiinnuttaminen on nyt etusijalla, ja siitä käydään jatkuvaa vuoropuhelua maan hallituksen, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisen yhteisön kesken. Komissio toimii tässä yhteydessä aktiivisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

Vuosina 2001 ja 2002 maan hallitus paransi julkisen talouden tilaa. Maailmanlaajuisista makrotaloudellisista takaiskuista ja julkisen sektorin palkkojen vuonna 2002 tapahtuneesta 30 prosentin noususta johtuen tilanne on nyt huononemassa. Hallitus on aivan äskettäin tehnyt kaivosalan sopimuksia, joista pitäisi olla apua, mutta tuloksia on lupa odottaa vasta keskipitkällä aikavälillä.

Suriname on ollut edunsaaja kaikissa Lomén yleissopimuksissa, ja se on ratifioinut Cotonoun sopimuksen. Komissio ja Suriname allekirjoittivat heinäkuussa 2002 Cotonoun sopimuksen mukaisen maakohtaisen strategia-asiakirjan (19,1 miljoonaa euroa), jonka painopiste on liikenteen infrastruktuurissa, myös sen institutionaalisten ja lainsäädännöllisten näkökohtien kehittämisessä, sekä talouden kasvuedellytyksiä luovissa toimissa. Lisäksi Suriname hyötyy perinteisille banaanintuottajille suunnatusta erityisestä tukikehyksestä (11 miljoonaa euroa viimeksi kuluneina neljänä vuotena) ja riisin tuonnissa Euroopan unioniin sovellettavasta etuuskohtelusta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/20

---

(2004/C 70 E/022)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3751/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(20. joulukuuta 2002)

Aihe:   Arjan Erkelin katoaminen Dagestanissa

Onko komissio tietoinen siitä, että Alankomaiden kansalainen Arjan Erkel, joka työskentelee Lääkärit ilman rajoja -järjestön Sveitsin osastossa, siepattiin 12. elokuuta 2002 Venäjän federaation tasavallan Dagestanin pääkaupungissa Mahatshkalassa?

Tietääkö komissio, että Arjan Erkelin perheenjäsenet eivät ole sen koommin kuulleet hänestä mitään?

Onko komissio valmis tiedustelemaan Venäjän viranomaisilta, mitä on tapahtunut Arjan Erkelille ja ryhtymään toimiin hänen vapauttamisekseen?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/21

---

(2004/C 70 E/023)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3851/02

esittäjä(t): Arie Oostlander (PPE-DE) komissiolle

(23. joulukuuta 2002)

Aihe:   Arjan Erkelin sieppaaminen Venäjän Federaation tasavalta Dagestanissa

Kolme tuntematonta aseistettua miestä sieppasi 12. elokuuta 2002 Lääkärit ilman rajoja -järjestön Sveitsin osastossa toimivan 32-vuotiaan Arjan Erkelin Venäjän federaation tasavalta Dagestanin pääkaupungissa Mahatshkalassa. Tämän jälkeen hänestä ei ole saatu mitään tietoja.

Onko komissio valmis ryhtymään toimiin Venäjän viranomaisten suhteen ja ponnistelemaan hänen vapauttamisekseen ja palauttamisekseen Alankomaihin?

Paul Nielsonin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3751/02 ja P-3851/02

(30. tammikuuta 2003)

Komissio on hyvin huolestunut Lääkärit ilman rajoja -järjestön Sveitsin osaston valtuuskunnan johtajan Arjan Erkelin kohtalosta. Hänet siepattiin Dagestanissa 12. elokuuta 2002 muutama viikko sen jälkeen, kun toinen avustustyöntekijä, Nina Davidovitch, oli siepattu Tšetšeniassa.

Komissio reagoi asiaan virallisesti 26. elokuuta 2002 puheenjohtajan julkilausumalla, jossa tuomittiin tiukasti molemmat sieppaukset ja pyydettiin panttivankien välitöntä ja turvallista vapauttamista. Lisäksi unionin puheenjohtajamaa käytti hyväkseen Punaisen Ristin kansainvälisen komitean (ICRC) kahden myöhemmin siepatun työntekijän vapauttamista toistaessaan huolestuneisuutensa 20. marraskuuta 2002 ja pyysi vapauttamaan välittömästi molemmat edelleen kadoksissa olevat avustustyöntekijät.

Samanaikaisesti komissio seuraa tätä tapausta hyvin tarkasti. Komissio on ottanut asian esille useissa kokouksissa Venäjän viranomaisten kanssa ja toimii edelleen samalla tavalla, kunnes Arjan Erkel on vapautettu turvallisesti. Molempien työntekijöiden kohtaloa käsiteltiin jälleen Moskovassa 23. joulukuuta 2002 unionin troikan, Yhdysvaltojen, Sveitsin ja Alankomaiden virallisessa yhteydenotossa Venäjän federaation maahanmuuttoasioista vastaavaan apulaisministeriin Chernienkoon. Valitettavasti Venäjän viranomaisten yhteistyö ei ole tähän mennessä ollut niin suopeaa kuin komissio olisi odottanut. Komission jäsen Nielson käytti hiljattain 10. tammikuuta hyväkseen Nina Davidovitchin vapauttamista ja pyysi julkisesti Arjan Erkelin välitöntä ja turvallista vapauttamista.

Lääkärit ilman rajoja -järjestön Sveitsin osasto, jonka toimintaa rahoittaa EY:n humanitaarisen avun toimisto kyseisen järjestön Alankomaiden osaston kautta, oli aiemmin yksi harvoista Dagestanissa toimivista kansainvälisistä organisaatioista, ja se antoi merkittävää terveydenhuoltotukea heikossa asemassa olevalle tšetšeeni- ja paikalliselle väestölle kyseisessä Venäjän federaation köyhässä tasavallassa. Arjan Erkelin sieppauksen jälkeen Lääkärit ilman rajoja -järjestö joutui lopettamaan kaiken toimintansa alueella, ja sen poissaolo on uusi isku Tšetšenian konfliktin uhreille, joita Arjan Erkel oli rohkeasti lähtenyt Dagestaniin auttamaan.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/21

---

(2004/C 70 E/024)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3759/02

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(23. joulukuuta 2002)

Aihe:   AKT-maista tuotavan sokerin alkuperän valvonta

Vastauksessaan esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-2533/02 (1) komissio ilmoittaa, että on mahdollista valvoa AKT-sokerin alkuperää, mutta näitä valvontatoimia ei koskaan ole toteutettu. Komissio ilmoittaa jopa, että sillä ei ole mitään syytä olettaa, että sokeripöytäkirjan nojalla tuotu sokeri ei olisi peräisin vain asianomaisista Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maista (AKT). Huomattavat hintaerot maailmanmarkkinoilla ja EU:ssa vaikuttavat hyvältä syyltä tällaisten valvontatoimien toteuttamiseksi.

| 1. | Miksi komissio ei koskaan ole käyttänyt mahdollisuutta toteuttaa valvontatoimia? |
| --- | --- |

1.

Miksi komissio ei koskaan ole käyttänyt mahdollisuutta toteuttaa valvontatoimia?

| 2. | Milloin komissio aikoo aloittaa valvontatoimet? |
| --- | --- |

2.

Milloin komissio aikoo aloittaa valvontatoimet?

| 3. | Milla tavoin ja miten useasti komissio aikoo tulevaisuudessa toteuttaa valvontatoimia 48 köyhim-mästä valtiosta (kaikki paitsi aseet -ehdotuksen ja AKT-sokeripöytäkirjan nojalla) tuodun sokerin alkuperän suhteen? |
| --- | --- |

3.

Milla tavoin ja miten useasti komissio aikoo tulevaisuudessa toteuttaa valvontatoimia 48 köyhim-mästä valtiosta (kaikki paitsi aseet -ehdotuksen ja AKT-sokeripöytäkirjan nojalla) tuodun sokerin alkuperän suhteen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että alkuperäpetoksille alttiita ovat paitsi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioista myös muista etuuskohteluun oikeutetuista kumppanimaista tuotavat arat tuotteet kuten sokeri.

| 1. | Se, että komissio ei ole toteuttanut tarkastuksia paikalla, ei tarkoita sitä, etteikö AKT-valtioista tullietuuskohtelussa tuodun sokerin alkuperää tarkastettaisi. Tarkastuksia toteutetaan jatkuvasti asiakirjojen (alkuperäselvitysten) perusteella. Alkuperäselvityshän vaaditaan kaikilta yhteisöön tullietuuskohtelussa tuotavilta tavaroilta. Kuten jo on todettu arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2533/02 annetussa vastauksessa (2), Cotonoun sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevassa liitteessä V annetaan alkuperä-selvityksen malli, jota on käytettävä, kun AKT-valtioista yhteisöön tapahtuvassa tuonnissa pyydetään tullietuuskohtelun soveltamista. Kyseisessä pöytäkirjassa myös vahvistetaan erityismääräykset kumppanimaiden väliselle hallinnolliselle yhteistyölle, jonka avulla pyritään erityisesti tarkastamaan tuotaessa esitettyjen alkuperäselvitysten aitous sekä kyseisissä selvityksissä annettujen tietojen paikkansapitävyys. Lisäksi todettakoon yleisesti, että alkuperäselvitysten tarkastamisesta vastaa tuontijäsenvaltio eikä komissio. |
| --- | --- |

1.

Se, että komissio ei ole toteuttanut tarkastuksia paikalla, ei tarkoita sitä, etteikö AKT-valtioista tullietuuskohtelussa tuodun sokerin alkuperää tarkastettaisi. Tarkastuksia toteutetaan jatkuvasti asiakirjojen (alkuperäselvitysten) perusteella. Alkuperäselvityshän vaaditaan kaikilta yhteisöön tullietuuskohtelussa tuotavilta tavaroilta. Kuten jo on todettu arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2533/02 annetussa vastauksessa (2), Cotonoun sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevassa liitteessä V annetaan alkuperä-selvityksen malli, jota on käytettävä, kun AKT-valtioista yhteisöön tapahtuvassa tuonnissa pyydetään tullietuuskohtelun soveltamista. Kyseisessä pöytäkirjassa myös vahvistetaan erityismääräykset kumppanimaiden väliselle hallinnolliselle yhteistyölle, jonka avulla pyritään erityisesti tarkastamaan tuotaessa esitettyjen alkuperäselvitysten aitous sekä kyseisissä selvityksissä annettujen tietojen paikkansapitävyys. Lisäksi todettakoon yleisesti, että alkuperäselvitysten tarkastamisesta vastaa tuontijäsenvaltio eikä komissio.

| 2. | Asianmukaiset, jälkitarkastuksen mahdollistavat säännökset ovat voimassa, joten tuojamaan tulliviranomaiset tekevät näitä tarkastuksia joko pistokokein tai kun niillä on perusteltu syy epäillä kyseisten asiakirjojen aitoutta, asianomaisen tuotteen alkuperäasemaa tai kyseisen pöytäkirjan muiden määräysten täyttymistä. Asiaa laajemmin tarkasteltaessa todettakoon, että komissio on julkaissut 5. joulukuuta 2000 suuntaa-antavan luettelon yleisimmistä tapauksista, jotka saattavat muodostaa perustellun epäilyn tavaroiden alkuperästä (3). AKT-valtioista tuotavan sokerin osalta komissiolla ei ole tällä hetkellä tiedossa seikkoja, joiden vuoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (C-sarja) olisi julkaistava tuojille suunnattu ilmoitus, jossa todettaisiin, että on olemassa perusteltu syy epäillä kaikista AKT-valtioista tuotavan sokerin alkuperää. Tällaisen ilmoituksen pääasiallisena tarkoituksena on kehottaa tarkastamaan järjestelmällisesti kaikkeen asianomaiseen tuontiin liittyvät alkuperäselvitykset. |
| --- | --- |

2.

Asianmukaiset, jälkitarkastuksen mahdollistavat säännökset ovat voimassa, joten tuojamaan tulliviranomaiset tekevät näitä tarkastuksia joko pistokokein tai kun niillä on perusteltu syy epäillä kyseisten asiakirjojen aitoutta, asianomaisen tuotteen alkuperäasemaa tai kyseisen pöytäkirjan muiden määräysten täyttymistä. Asiaa laajemmin tarkasteltaessa todettakoon, että komissio on julkaissut 5. joulukuuta 2000 suuntaa-antavan luettelon yleisimmistä tapauksista, jotka saattavat muodostaa perustellun epäilyn tavaroiden alkuperästä (3). AKT-valtioista tuotavan sokerin osalta komissiolla ei ole tällä hetkellä tiedossa seikkoja, joiden vuoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (C-sarja) olisi julkaistava tuojille suunnattu ilmoitus, jossa todettaisiin, että on olemassa perusteltu syy epäillä kaikista AKT-valtioista tuotavan sokerin alkuperää. Tällaisen ilmoituksen pääasiallisena tarkoituksena on kehottaa tarkastamaan järjestelmällisesti kaikkeen asianomaiseen tuontiin liittyvät alkuperäselvitykset.

| 3. | Alkuperän tarkastamista koskevat periaatteet ja menettelyt ovat pääpiirteittäin samat Cotonoun sopimuksen mukaisesti tuotaville tavaroille ja tavaroille, joihin sovelletaan ”kaikki paitsi aseet” -aloitteen säännöksiä. Lisäksi sokeri on yksi neuvoston asetuksessa (EY) No 2501/2001 (4) yksilöidyistä tuotteista, jotka edellyttävät komission ja jäsenvaltioiden tiiviissä yhteistyössä toteuttamaa valvontaa. Kyseistä asetusta sovelletaan myös ”kaikki paitsi aseet” -aloitteen tuotteisiin. Tähän saakka kyseinen valvonta ei ole osoittanut tarvetta toteuttaa ylimääräisiä, alkuperää koskevia erityistarkastuksia vähiten kehittyneistä maista tuotavan sokerin osalta.
  Petoksia epäillessään komissiolla on oikeus toteuttaa tarvittavia tarkastuksia ja tutkimuksia paikalla viejämaan viranomaisten suostumuksella ja yhteistyössä niiden kanssa. |
| --- | --- |

3.

Alkuperän tarkastamista koskevat periaatteet ja menettelyt ovat pääpiirteittäin samat Cotonoun sopimuksen mukaisesti tuotaville tavaroille ja tavaroille, joihin sovelletaan ”kaikki paitsi aseet” -aloitteen säännöksiä. Lisäksi sokeri on yksi neuvoston asetuksessa (EY) No 2501/2001 (4) yksilöidyistä tuotteista, jotka edellyttävät komission ja jäsenvaltioiden tiiviissä yhteistyössä toteuttamaa valvontaa. Kyseistä asetusta sovelletaan myös ”kaikki paitsi aseet” -aloitteen tuotteisiin. Tähän saakka kyseinen valvonta ei ole osoittanut tarvetta toteuttaa ylimääräisiä, alkuperää koskevia erityistarkastuksia vähiten kehittyneistä maista tuotavan sokerin osalta.

Petoksia epäillessään komissiolla on oikeus toteuttaa tarvittavia tarkastuksia ja tutkimuksia paikalla viejämaan viranomaisten suostumuksella ja yhteistyössä niiden kanssa.

---

(1)  EUVL C 110 E, 8.5.2003, s. 66.

(2)  EUVL C 110 E, 8.5.2003, s. 66.

(3)  EYVL C 348, 5.12.2000.

(4)  Neuvoston asetus (EY N:o 2501/2001, annettu 10 päivänä joulukuuta 2001, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen 31 päivään joulukuuta 2004 — Lausumia neuvoston asetukseen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen 31 päivään joulukuuta 2004, EYVL L 346, 31.12.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/23

---

(2004/C 70 E/025)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3766/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(23. joulukuuta 2002)

Aihe:   Hankaluuksien ja viivästysten välttäminen Venäjän ja Kaliningradin välisen läpikulkuliikenteen valvonnassa EU:n tulevalla maa-alueella

| 1. | Onko komissio tietoinen, että 960 000 ihmistä matkusti vuonna 2001 junalla tulevalla EU-alueella Liettuassa Itämereen rajoittuvan erillisen maakunnan (oblast) Kaliningradin ja muiden sellaisten Venäjän osien välillä, joilla ei ole maarajaa Kaliningradin kanssa, ja että monet matkustivat edullisella ”platzkartni”- tariffilla, kun taas vain 105 000 ihmistä käytti kalliimpaa lentokonetta? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen, että 960 000 ihmistä matkusti vuonna 2001 junalla tulevalla EU-alueella Liettuassa Itämereen rajoittuvan erillisen maakunnan (oblast) Kaliningradin ja muiden sellaisten Venäjän osien välillä, joilla ei ole maarajaa Kaliningradin kanssa, ja että monet matkustivat edullisella ”platzkartni”- tariffilla, kun taas vain 105 000 ihmistä käytti kalliimpaa lentokonetta?

| 2. | Voidaanko äskettäin muilla kuin Liettuan tulliasemilla käyttöönotettuja tiukkoja valvontatoimia, joiden yhteydessä kännykät ja ulkomainen valuutta tarkastetaan ja muut kuin venäläiset käännytetään Valko-Venäjän ja Liettuan välisellä rajalla takaisin Minskiin hankkimaan viisumi, pitää valmistautumisena tuleviin kauttakulkuliikennejärjestelyihin, joista EU ja Venäjän federaatio sopivat marraskuussa 2002? |
| --- | --- |

2.

Voidaanko äskettäin muilla kuin Liettuan tulliasemilla käyttöönotettuja tiukkoja valvontatoimia, joiden yhteydessä kännykät ja ulkomainen valuutta tarkastetaan ja muut kuin venäläiset käännytetään Valko-Venäjän ja Liettuan välisellä rajalla takaisin Minskiin hankkimaan viisumi, pitää valmistautumisena tuleviin kauttakulkuliikennejärjestelyihin, joista EU ja Venäjän federaatio sopivat marraskuussa 2002?

| 3. | Missä määrin marraskuusta 2002 alkaen junamatkustajille aiheutetut hankaluudet ovat olleet tahallisia, jotta pian EU:ta voidaan syyttää aikaavievistä valvontatoimista, tavaroiden takavarikoinnista ja korkeista kauttakulkukustannuksista? |
| --- | --- |

3.

Missä määrin marraskuusta 2002 alkaen junamatkustajille aiheutetut hankaluudet ovat olleet tahallisia, jotta pian EU:ta voidaan syyttää aikaavievistä valvontatoimista, tavaroiden takavarikoinnista ja korkeista kauttakulkukustannuksista?

| 4. | Kuka kustantaa Valko-Venäjän ja Kaliningradin välisen, Liettuan tai Puolan alueen läpi kulkevan uuden nopean ja suoran raideyhteyden? Onko tämä osa Euroopan laajuisia verkkoja? Milloin tämä hanke valmistuu ja rajavalvontaa ei enää tarvita? |
| --- | --- |

4.

Kuka kustantaa Valko-Venäjän ja Kaliningradin välisen, Liettuan tai Puolan alueen läpi kulkevan uuden nopean ja suoran raideyhteyden? Onko tämä osa Euroopan laajuisia verkkoja? Milloin tämä hanke valmistuu ja rajavalvontaa ei enää tarvita?

Lähde: Alankomaalainen päivälehti ”De Volkskrant”, 4. joulukuuta 2002.

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2003)

| 1. | Komissio on tietoinen Venäjän viranomaisten arvioista, joiden mukaan vuonna 2001 yhteensä 960 000 ihmistä matkusti junalla ja 620 000 ihmistä autolla Kaliningradin alueen ja Venäjän muiden osien välillä. Komissiolla ei ole käytössään Venäjän lukuja vastaavista lentomatkoista. Se haluaa kuitenkin huomauttaa, että koska Venäjän kansalaisille ei ole käytössä omaa kauttakulkujärjestelyä, kaikkiin lukuihin olisi suhtauduttava suurella varauksella. Erityisesti ei ole selvää, koskevatko erinäiset julkistetut luvut yksinomaan suoraa kauttakulkua Kaliningradista Venäjän muihin osiin vai sisältyvätkö niihin myös pienimuotoisen rajaliikenteen matkustajat tai Valko-Venäjän ja Kaliningradin välillä liikkuvat matkustajat. Liettuan viranomaisten arvio esimerkiksi Venäjän kansalaisten kauttakulusta vuonna 2001 Liettuan kautta Kaliningradin alueelle, kaikki maaliikennemuodot mukaan luettuina, on huomattavasti alhaisempi: 500 000 — 600 000 kauttakulkutapahtumaa. |
| --- | --- |

1.

Komissio on tietoinen Venäjän viranomaisten arvioista, joiden mukaan vuonna 2001 yhteensä 960 000 ihmistä matkusti junalla ja 620 000 ihmistä autolla Kaliningradin alueen ja Venäjän muiden osien välillä. Komissiolla ei ole käytössään Venäjän lukuja vastaavista lentomatkoista. Se haluaa kuitenkin huomauttaa, että koska Venäjän kansalaisille ei ole käytössä omaa kauttakulkujärjestelyä, kaikkiin lukuihin olisi suhtauduttava suurella varauksella. Erityisesti ei ole selvää, koskevatko erinäiset julkistetut luvut yksinomaan suoraa kauttakulkua Kaliningradista Venäjän muihin osiin vai sisältyvätkö niihin myös pienimuotoisen rajaliikenteen matkustajat tai Valko-Venäjän ja Kaliningradin välillä liikkuvat matkustajat. Liettuan viranomaisten arvio esimerkiksi Venäjän kansalaisten kauttakulusta vuonna 2001 Liettuan kautta Kaliningradin alueelle, kaikki maaliikennemuodot mukaan luettuina, on huomattavasti alhaisempi: 500 000 — 600 000 kauttakulkutapahtumaa.

| 2. | Uusia jäsenvaltioita on jäsenyysneuvotteluissa kehotettu panemaan yhteisön viisumisäännöstö täytäntöön viimeistään unioniin liittyessään. Tällä alalla ei ole myönnetty siirtymäaikoja. Itse asiassa uusia jäsenvaltioita on kehotettu yhdenmukaistamaan viisumikäytäntönsä jo hyvissä ajoin ennen unionin jäsenyyttä. Uusien jäsenvaltioiden toimenpiteitä niiden kansalliset rajat ylittävän liikenteen uudelleenjärjes-telemiseksi olisi tarkasteltava edellä mainittu edellytys huomioiden. Venäjän kanssa tehty sopimus Kaliningradin ja Venäjän muiden osien välisestä kauttakulusta koskee pelkästään Venäjän federaation kansalaisia. |
| --- | --- |

2.

Uusia jäsenvaltioita on jäsenyysneuvotteluissa kehotettu panemaan yhteisön viisumisäännöstö täytäntöön viimeistään unioniin liittyessään. Tällä alalla ei ole myönnetty siirtymäaikoja. Itse asiassa uusia jäsenvaltioita on kehotettu yhdenmukaistamaan viisumikäytäntönsä jo hyvissä ajoin ennen unionin jäsenyyttä. Uusien jäsenvaltioiden toimenpiteitä niiden kansalliset rajat ylittävän liikenteen uudelleenjärjes-telemiseksi olisi tarkasteltava edellä mainittu edellytys huomioiden. Venäjän kanssa tehty sopimus Kaliningradin ja Venäjän muiden osien välisestä kauttakulusta koskee pelkästään Venäjän federaation kansalaisia.

| 3. | Komissiolle ei ole ilmoitettu marraskuun 2002 jälkeen, että junamatkustajat olisivat kohdanneet erityisiä vaikeuksia. Sillä ei myöskään ole mitään perusteita olettaa, että unionin tulevilla Valko-Venäjän tai Venäjän federaation vastaisilla ulkorajoilla olisi viime aikoina syyllistytty provokaatioihin.
  Lisäksi EU:n ja Venäjän 11. marraskuuta 2002 pidetyssä huippukokouksessa annetulla yhteisellä julistuksella ja 30. joulukuuta 2002 kansalaisten vastavuoroisesta matkustamisesta Liettuan ja Venäjän välillä tehdyllä sopimuksella, joka seuraa kyseisten kahden maan välillä aikaisemmin tehtyä kahdenvälistä sopimusta, pitäisi olla mahdollista varmistaa, että tulevaisuudessa byrokraattisiin tarkastuksiin turvaudutaan mahdollisimman vähän.
  Liettualla ja Venäjällä on nyt mahdollisuudet varmistaa yhteistoiminnassa EU:n kanssa, että henkilöiden kauttakulku Kaliningradin ja Venäjän muiden osien välillä on mahdollisimman sulavaa kunnioittaen kuitenkin samalla Liettuan täysivaltaisuutta ja sille yhteisön säännöstöstä aiheutuvia velvollisuuksia. Niinpä välipysähdyksetöntä junayhteyttä käyttäviltä matkustajilta on alettu vähitellen vaatia ylimääräistä matkustusasiakirjaa 1. tammikuuta 2003 alkaen. Sen lisäksi, että on mahdollista hankkia Liettuan kansallinen viisumi, vaihtoehtoisesti voi 1. heinäkuuta 2003 alkaen hankkia junalla matkustettaessa Liettuan viranomaisten myöntämän rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua helpottavan asiakirjan, jota matkustajat voivat hakea lippua varatessaan. |
| --- | --- |

3.

Komissiolle ei ole ilmoitettu marraskuun 2002 jälkeen, että junamatkustajat olisivat kohdanneet erityisiä vaikeuksia. Sillä ei myöskään ole mitään perusteita olettaa, että unionin tulevilla Valko-Venäjän tai Venäjän federaation vastaisilla ulkorajoilla olisi viime aikoina syyllistytty provokaatioihin.

Lisäksi EU:n ja Venäjän 11. marraskuuta 2002 pidetyssä huippukokouksessa annetulla yhteisellä julistuksella ja 30. joulukuuta 2002 kansalaisten vastavuoroisesta matkustamisesta Liettuan ja Venäjän välillä tehdyllä sopimuksella, joka seuraa kyseisten kahden maan välillä aikaisemmin tehtyä kahdenvälistä sopimusta, pitäisi olla mahdollista varmistaa, että tulevaisuudessa byrokraattisiin tarkastuksiin turvaudutaan mahdollisimman vähän.

Liettualla ja Venäjällä on nyt mahdollisuudet varmistaa yhteistoiminnassa EU:n kanssa, että henkilöiden kauttakulku Kaliningradin ja Venäjän muiden osien välillä on mahdollisimman sulavaa kunnioittaen kuitenkin samalla Liettuan täysivaltaisuutta ja sille yhteisön säännöstöstä aiheutuvia velvollisuuksia. Niinpä välipysähdyksetöntä junayhteyttä käyttäviltä matkustajilta on alettu vähitellen vaatia ylimääräistä matkustusasiakirjaa 1. tammikuuta 2003 alkaen. Sen lisäksi, että on mahdollista hankkia Liettuan kansallinen viisumi, vaihtoehtoisesti voi 1. heinäkuuta 2003 alkaen hankkia junalla matkustettaessa Liettuan viranomaisten myöntämän rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua helpottavan asiakirjan, jota matkustajat voivat hakea lippua varatessaan.

| 4. | Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 30. syyskuuta ja 22. lokakuuta 2002 antamissa päätelmissä, jotka Brysselissä 30. lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, todetaan että vaikka EU:n olisi selvitettävä yhteistyössä Liettuan kanssa, onko mahdollista toteuttaa viisumivapaus kauttakulussa Kaliningradin alueen ja Venäjän muiden osien välillä välipysähdyksettömiä junayhteyksiä käyttäville Venäjän kansalaisille, mahdollinen ”junia koskeva päätös voitaisiin tehdä vasta laajentuneessa EU:ssa poliittisten ja oikeudellisten näkökohtien yksityiskohtaisen tarkastelun pohjalta sitten, kun tekniset esteet on saatu poistettua”.
  Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 22. lokakuuta 2002 antamissa päätelmissä todetaan lisäksi, että ”EU tekee riippumattomalla konsulttiyrityksellä teetettävän toteutettavuustutkimuksen aloittamista vuonna 2003 koskevan päätöksen Liettuan suostumuksella sen jälkeen, kun Liettuan kanssa on päästy yhteisymmärrykseen tutkimuksen tehtävänkuvauksesta”.
  Niinpä 11. marraskuuta 2002 pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa sovittiin, että komissio aloittaa mahdollisimman pian Kööpenhaminassa pidetyn Eurooppa-neuvoston (12. ja 13. joulukuuta 2002) jälkeen prosessin, jossa komissio ja Liettua laativat yhdessä tehtävänkuvauksen selvitykselle, joka koskee viisumivapaata matkustamista välipysähdyksettömissä suurten nopeuksien junissa.
  Tässä yhteydessä on selvää, että kyseisten junien teknistä, poliittista tai oikeudellista toteuttamiskelpoisuutta ei ole vielä määritetty. Tämän vuoksi komissio ei ole vielä esittänyt ehdotusta eikä neuvosto keskustellut mahdollisista yhteisön tuista. Vielä ei ole myöskään vahvistettu Kaliningradin Venäjän muihin osiin yhdistävän radan reititystä. |
| --- | --- |

4.

Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 30. syyskuuta ja 22. lokakuuta 2002 antamissa päätelmissä, jotka Brysselissä 30. lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, todetaan että vaikka EU:n olisi selvitettävä yhteistyössä Liettuan kanssa, onko mahdollista toteuttaa viisumivapaus kauttakulussa Kaliningradin alueen ja Venäjän muiden osien välillä välipysähdyksettömiä junayhteyksiä käyttäville Venäjän kansalaisille, mahdollinen ”junia koskeva päätös voitaisiin tehdä vasta laajentuneessa EU:ssa poliittisten ja oikeudellisten näkökohtien yksityiskohtaisen tarkastelun pohjalta sitten, kun tekniset esteet on saatu poistettua”.

Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 22. lokakuuta 2002 antamissa päätelmissä todetaan lisäksi, että ”EU tekee riippumattomalla konsulttiyrityksellä teetettävän toteutettavuustutkimuksen aloittamista vuonna 2003 koskevan päätöksen Liettuan suostumuksella sen jälkeen, kun Liettuan kanssa on päästy yhteisymmärrykseen tutkimuksen tehtävänkuvauksesta”.

Niinpä 11. marraskuuta 2002 pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa sovittiin, että komissio aloittaa mahdollisimman pian Kööpenhaminassa pidetyn Eurooppa-neuvoston (12. ja 13. joulukuuta 2002) jälkeen prosessin, jossa komissio ja Liettua laativat yhdessä tehtävänkuvauksen selvitykselle, joka koskee viisumivapaata matkustamista välipysähdyksettömissä suurten nopeuksien junissa.

Tässä yhteydessä on selvää, että kyseisten junien teknistä, poliittista tai oikeudellista toteuttamiskelpoisuutta ei ole vielä määritetty. Tämän vuoksi komissio ei ole vielä esittänyt ehdotusta eikä neuvosto keskustellut mahdollisista yhteisön tuista. Vielä ei ole myöskään vahvistettu Kaliningradin Venäjän muihin osiin yhdistävän radan reititystä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/24

---

(2004/C 70 E/026)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3790/02

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(6. tammikuuta 2003)

Aihe:   Poliisien käyttäytyminen turisteja kohtaan ehdokasvaltioissa

Alankomaiden suurimman matkailu-, vapaa-aika- ja liikennealan etujärjestön ANWB:n tekemä tutkimus on osoittanut, että ehdokasvaltioissa poliisivirkailijoiden käyttäytymiseen matkailijoita kohtaan liittyy korruptiota. Usein ihmisiä pidätetään aiheetta ja heidät pakotetaan maksamaan sakkoja ilman että asianmukaisia sakkolomakkeita käytettäisiin. Tällaisia tapauksia esiintyy esimerkiksi silloin, kun Bulgarian rajalla on useita tarkastuspisteitä peräjälkeen ja jokaisen kohdalla on annettava rahaa pisteen ohittamiseksi, tai kun on kyse väitetyistä (ylinopeus)rikkomuksista. Tällöin pyydetään useimmiten ensiksi passia nähtäväksi. Passin saa takaisin virkailijalta vasta, kun raha on vaihtanut omistajaa.

Onko komissio tietoinen tämäntapaisesta kohtelusta, josta (jäsenvaltioiden) matkailijat joutuvat kärsimään ehdokasvaltioissa?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä perusteettomien pidätysten ja sakkojen lopettamiseksi?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2003)

Koska Kööpenhaminassa 21. ja 22. kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamiin unionin jäsenyyden edellytyksiin sisältyvät oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien varmistaminen, komissio pitää erittäin tärkeänä, että kaikissa ehdokasmaissa pyritään toimivaan ja syrjimättömään lainsäädännön täytäntöönpanoon. Komissio valvoo tämän sitoumuksen noudattamista ja tiedottaa kehityksestä Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille määräajoin määräaikaiskertomuksillaan.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema tapaus koskee Bulgariaa. Komissio ei ole tietoinen, että vastaavaa ongelmaa esiintyisi kaikissa ehdokasmaissa. Komissio toteaa Bulgarian vuoden 2002 määräaikaiskertomuk-sessa selvästi, että poliisivoimissa esiintyvä korruptio on ongelma, ja että Bulgariaan autolla saapuvat tai sen läpi ajavat EU:n kansalaiset ovat raportoineet liikenne- ja rajapoliisien lahjusvaatimuksista. Komissio vaati asiaan parannusta viimeisimmässä EU:n ja Bulgarian assosiaatiokomitean kokouksessa. Ongelman käsittelyä jatketaan sekä Eurooppa-sopimuksen että jäsenyysneuvottelujen yhteydessä. Bulgarian edistymistä tällä alalla valvotaan jatkuvasti sen unionin jäseneksi liittymiseen asti.

Koska korruption torjuminen on yksi Bulgarialle Phare-ohjelmasta annettavan avun ensisijaisista tavoitteista, vuonna 2002 hyväksyttiin neljä korruption vastaista hanketta. Yksi näistä hankkeista koskee yksinomaan poliisivoimien korruptiota.

Komissio toteaa EU:n kansalaisten valitusten osalta, että sille on toimitettu yksityiskohtaisia tietoja ilmeisistä korruptiotapauksista, jotka vastaavat monilta osin hollantilaisten ANWB:n ja Stichting Inspraakorgaan Turken -säätiön kuvaamia tapauksia. Komissio kehottaa Bulgariaa toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä estääkseen valituksissa kuvatun kaltaiset erityistapaukset ja ilmoittamaan komissiolle toimenpiteidensä tuloksista. Komissio ilmoittaa puolestaan arvoisalle parlamentin jäsenelle, kun saa vastauksen tiedusteluihinsa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/25

---

(2004/C 70 E/027)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3820/02

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(9. tammikuuta 2003)

Aihe:   Euron arvon vaihtelu muihin valuuttoihin nähden

Kysymykseni koskee sitä, miten tarkoin komissio on tutkinut euron arvon vaihtelua suhteessa muihin merkittäviin valuuttoihin maailman markkinoilla.

Kumpi valuutta — euro vai Ruotsin kruunu — on 1. tammikuuta 1999 jälkeen vaihdellut eniten suhteessa kuhunkin seuraavista valuutoista: US-dollari, Japanin jeni ja Englannin punta?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(31. tammikuuta 2003)

Komissio vastaa monenvälisestä valvonnasta ja seuraa sen vuoksi sekä kunkin jäsenvaltion että yhteisön talous- ja rahoitusalan kehitystä. Tässä yhteydessä komissio seuraa euron arvon kehitystä muihin valuuttoihin nähden ja sen vaikutusta euroalueen talouteen.

Valuuttakurssi on suhteellinen arvo. Kahden maan välisen valuuttakurssin vaihtelut voivat johtua joko kotimaisesta tai ulkomaisesta kehityksestä. Kelluvista valuuttakurssijärjestelmistä saadut kokemukset osoittavat, että valuuttakurssien muutokset voivat olla suuria. Hajontalukuja voidaan laskea osoittamaan valuutan vaihtelua muihin valuuttoihin nähden. Tällöin on otettava huomioon, että valuutan vaihtelut riippuvat useista tekijöistä, jotka eivät aina ole kiinteässä yhteydessä talouden perustekijöiden suhteellisiin muutoksiin. Jos muutos valuuttaparin kahdenvälisessä kurssissa johtuu perustekijöiden suhteellisesta muutoksesta, tällainen muutos voi olla perusteltu. Käänteisesti, jos valuuttaparin kurssimuutoksen ei voida katsoa johtuvan perustekijöiden suhteellisesta muutoksesta, tällaista muutosta voitaisiin pitää perusteettomana. Siten pelkällä valuuttakurssin vaihtelulla ei ole paljon informaatioarvoa; myös valuuttakurssin muutoksen taustalla vaikuttavat tekijät on otettava huomioon.

Alla oleva taulukossa on esitetty eräitä hajontalukuja kuten keskihajonta ja varianssi 1. tammikuuta 1999 ja 19. joulukuuta 2002 väliseltä ajanjaksolta. Näiden hajontalukujen mukaan Ruotsin kruunun ja Yhdysvaltain dollarin (USD) välisen suhteen hajonta on suurempi kuin euron ja Yhdysvaltain dollarin (USD) välisen suhteen hajonta. Sama koskee Ruotsin kruunun (SEK) ja Englannin punnan (GBP) suhdetta. Ruotsin kruunun (SEK) ja Japanin jenin (JPY) välisen suhteen hajonta on ollut jonkin verran pienempi kuin euron ja Japanin jenin välisen suhteen hajonta.

| | EUR/USD | SEK/USD | EUR/JPY | SEK/JPY | EUR/GBP | SEK/GBP | EUR/SEK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STDEV (1) | 6,6 | 8,2 | 7,6 | 7,3 | 3,3 | 4,6 | 3,8 |
| AVEDEV (2) | 5,6 | 7,2 | 6,3 | 5,7 | 2,5 | 3,9 | 3,2 |
| DEVSQ (3) | 45 484,0 | 70 062,0 | 60 468,0 | 54 481,0 | 11 036,0 | 22 061,0 | 15 155,0 |
| VAR (4) | 44,0 | 67,8 | 58,5 | 52,7 | 10,7 | 21,3 | 14,7 |

EUR/USD

SEK/USD

EUR/JPY

SEK/JPY

EUR/GBP

SEK/GBP

EUR/SEK

STDEV (1)

6,6

8,2

7,6

7,3

3,3

4,6

3,8

AVEDEV (2)

5,6

7,2

6,3

5,7

2,5

3,9

3,2

DEVSQ (3)

45 484,0

70 062,0

60 468,0

54 481,0

11 036,0

22 061,0

15 155,0

VAR (4)

44,0

67,8

58,5

52,7

10,7

21,3

14,7

---

(1)  Keskihajonta.

(2)  Tietopisteiden keskimääräinen absoluuttinen poikkeama keskiarvosta.

(3)  Tietopisteiden ja niiden keskiarvon erotusten neliösumma.

(4)  Varianssi.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/26

---

(2004/C 70 E/028)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3856/02

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle

(6. tammikuuta 2003)

Aihe:   Reilun kaupan kuluttajahinnat

Reilun kaupan osuus kulutuksesta on suhteellisen merkittävä Euroopassa. Reilun kaupan tuotteiden liikevaihto oli arviolta 200—250 miljoonaa euroa vuonna 1997. Euroopan kansalaisista 11 prosenttia ostaa näitä tuotteita, ja tehtyjen tutkimusten mukaan tämäntyyppisten tuotteiden kysyntä on erittäin suurta.

EU on jo käynnistänyt reilun kaupan aloitteita, lisäksi kansalaisjärjestöillä ja reilun kaupan merkkejä myöntävillä järjestöillä on omia toimia. Myös kehitysmaissa toteutettavia hankkeita rahoitetaan. Lainsäädännön alalla unioni on pannut reilun kaupan periaatteita täytäntöön lukuisten välineiden avulla, esim. EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän toimenpiteillä. Kaikesta huolimatta nämä tuotteet ainakin Suomessa maksavat vielä paljon enemmän kuin normaalit tuotteet.

Miten merkittävää tämä reilun kaupan tuotteiden tukeminen on?

Onko komissiolla tietoa, miten reilun kaupan tuotteiden kuluttajahinnat tällä hetkellä sijoittuvat vertailussa tavallisten tuotteiden hintoihin ja mistä koostuvat reilun kaupan tuotteiden suurimmat kustannukset kuluttajahintojen muodostuksessa?

Missä määrin hintoihin voi vielä vaikuttaa kansallisen viranomaisen toimin?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(24. tammikuuta 2003)

Väestön kasvanut kiinnostus reilun kaupan tuotteita kohtaan on tulosta muun muassa useista kansallisista tiedotuskampanjoista, joiden rahoitukseen yhteisökin on monesti osallistunut. Tällainen yksityisten aloitteiden yhteisrahoitus on osa sitä rajallista taloudellista tukea reilua kauppaa koskeville toimille, jota komissio on jo tarjonnut unionin kansalaisjärjestöille ja kehitysmaiden tuottajajärjestöille. Kansallisella tasolla voidaan antaa muutakin tukea, mutta komissio ei kerää tietoja näiden muiden tukimuotojen kokonaismääristä.

Komissio ei ole koskaan tehnyt yksityiskohtaista selvitystä reilun kaupan tuotteiden hintojen rakenteesta, sillä hinnat perustuvat erilaisten organisaatioiden kaupallisiin päätöksiin ja voivat vaihdella suuresti tuotteesta ja toimituslähteestä riippuen. On kuitenkin laajalti hyväksyttyä, että reilun kaupan tuotteiden vähittäishinnat ovat vastaavien tavanomaisten tuotteiden hintoja korkeammat. Syitä tähän ovat niiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvät lisäkustannukset, sitoumus maksaa raaka-aineista markkinahintoja enemmän sekä se, että vielä ei ole saavutettu suurtuotannon etuja.

Mitä tulee kansallisten viranomaisten mahdollisuuksiin vaikuttaa näihin hintoihin, kaikkien tällaisten toimien on oltava johdonmukaisia unionin toimien sekä jäsenvaltioiden ja unionin kansainvälisten velvoitteiden kanssa. Pitkällä aikavälillä ainoastaan se, että reilun kaupan tuotteiden kysyntä eurooppalaisten kuluttajien keskuudessa jatkaa kasvuaan, saattaa laskea hintoja merkittävästi.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/27

---

(2004/C 70 E/029)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3877/02

esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle

(10. tammikuuta 2003)

Aihe:   Yhteinen eurooppalainen rikoslaki

Kaikille jäsenvaltioille yhteisen eurooppalaisen rikoslain luomisesta on tehty ehdotus ja ainakin oikeusoppineiden ja rikostutkijoiden olisi syytä tutkia sitä, koska ehdotus saattaa osoittautua erittäin tärkeäksi yhteisten sääntöjen saamiselle yhteisön kannalta erityisen merkittäville rikoksille.

Rangaistusten yhdenmukaistaminen jäsenvaltioissa erityisesti huumekauppaan, lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön, laittomaan ihmiskauppaan tai ympäristöön liittyvien rikosten osalta voi tehostaa huomattavasti yhteisön suojelua näiden rikosten muodostamalta uhkalta.

Katsooko komissio, että sen pitää edistää mahdollista yhteistä eurooppalaista rikoslakia koskevaa keskustelua rahoittamalla tutkimuksia, väittelyjä ja muita oikeusoppineiden ja rikostutkijoiden välisiä tieteellisiä keskustelumahdollisuuksia, jotka johtaisivat konkreettiseen suositukseen tämän aloitteen toteuttamisen puolesta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2003)

Komissio on arvoisan Parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että eräiden rikosoikeuden alojen lähentäminen on välttämätöntä todellisen eurooppalaisen rikosoikeusalueen aikaansaamiseksi. Unioni on jo aloittanut rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevan kansallisen lainsäädännön lähentämisen. Amsterdamin sopimuksessa, Wienin toimintasuunnitelmassa ja Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmissä määritellään alat, joiden yhdenmukaistamisen olisi kuuluttava ensisijaisiin tavoitteisiin. Yhdenmukaistaminen ei kuitenkaan ole täydellistä osittain siksi, että sen toteuttamisessa on otettava huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Amsterdamin sopimuksen pöytäkirjan n:o 30 mukaisesti, ja osittain siksi, että omaksuttu lähestymistapa on tietoisesti vähittäinen.

Komissiolla on kuitenkin vakavia epäilyjä siitä, olisiko yhteistä eurooppalaista rikoslakia mahdollista tai tarkoituksenmukaista toteuttaa tässä vaiheessa. Rikoslain lähentäminen on hyvin arkaluontoinen asia. Jäsenvaltioiden rikoslait kuvastavat erilaisia oikeusperinteitä, joilla on usein vahvat juurensa historiassa. Sen vuoksi todellisen oikeusalueen kehittymistä on ohjannut pääasiassa vastavuoroisen tunnustamisen periaate, johon on liittynyt aineellisen oikeuden lähentäminen vain tietyillä aloilla. Tämä pragmaattinen linja on näkynyt komission edustajien kannanotoissa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan keskusteluihin. Kaikilla rikoslain yhdenmukaistamiseen tähtäävillä toimilla on oltava oikeutuksensa ainakin yhden seuraavan kriteerin perusteella: kyseinen ilmiö sisältyy uudessa perussopimuksessa mainittujen ”eurooppalaisten rikosten” luetteloon, ja/tai unionitason toimien puuttuminen uhkaisi Euroopan yhteistä etua alalla, jolla jo harjoitetaan yhteistä politiikkaa. Lisäksi yhdenmukaistaminen on oikeutettua myös silloin, kun unionin tason toimia pidetään välttämättöminä sen varmistamiseksi, että tuomioistuinten ratkaisujen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan täysimittaisesti ja että poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön yhteisiä välineitä voidaan käyttää tehokkaasti.

Näistä syistä komissio ei tätä nykyä suunnittele sellaisen tutkimuksen tai toiminnan rahoittamista, jossa pyrittäisiin analysoimaan eurooppalaisen rikoslain toteutettavuutta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/28

---

(2004/C 70 E/030)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0155/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(28. tammikuuta 2003)

Aihe:   EU:n talousarvio ja kehitysyhteistyö

| 1. | Voisiko komissio ilmoittaa mikä on EU:n vuoden 2002 talousarvioon otettujen kehitysyhteistyömäärärahojen kokonaismäärä ja miten se jakautuu edunsaajamaittain, |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio ilmoittaa mikä on EU:n vuoden 2002 talousarvioon otettujen kehitysyhteistyömäärärahojen kokonaismäärä ja miten se jakautuu edunsaajamaittain,

| 2. | Kuinka suuri osa EU:n vuoden 2002 talousarvioon otetuista kehitysyhteistyömäärärahoista on tarkoitettu kolmansien maiden kalastusalan kehittämiseen ja kuinka tämä osuus jakautuu edunsaaja-maittain, |
| --- | --- |

2.

Kuinka suuri osa EU:n vuoden 2002 talousarvioon otetuista kehitysyhteistyömäärärahoista on tarkoitettu kolmansien maiden kalastusalan kehittämiseen ja kuinka tämä osuus jakautuu edunsaaja-maittain,

| 3. | Mikä on EU:n vuoden 2003 talousarvioon otettujen kehitysyhteistyömäärärahojen kokonaismäärä ja miten se jakautuu edunsaajamaittain, |
| --- | --- |

3.

Mikä on EU:n vuoden 2003 talousarvioon otettujen kehitysyhteistyömäärärahojen kokonaismäärä ja miten se jakautuu edunsaajamaittain,

| 4. | Kuinka suuri osa EU:n vuoden 2003 talousarvioon otetuista kehitysyhteistyömäärärahoista on tarkoitettu kolmansien maiden kalastusalan kehittämiseen ja kuinka tämä osuus jakautuu edunsaaja-maittain? |
| --- | --- |

4.

Kuinka suuri osa EU:n vuoden 2003 talousarvioon otetuista kehitysyhteistyömäärärahoista on tarkoitettu kolmansien maiden kalastusalan kehittämiseen ja kuinka tämä osuus jakautuu edunsaaja-maittain?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(19. kesäkuuta 2003)

| 1. | Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään taulukko, josta käy ilmi yhteisön vuoden 2002 talousarviosta toteutetut ulkomaanavun sitoumukset ja maksut maittain. Luvut ovat ohjeellisia, koska lopulliset maakohtaiset luvut saadaan käyttöön vasta huhtikuun 2003 loppupuolella. Aluekohtaiset luvut ovat yleensä korkeampia kuin maantieteellisissä budjettiluvuissa esitetyt, koska aihepiirikohtaisten budjettilukujen (kuten kalastussopimukset, humanitaarinen apu, elintarvikeapu, yhteisrahoitus valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa, ihmisoikeudet jne.) menot on mahdollisuuksien mukaan osoitettu edunsaajamaalle. |
| --- | --- |

1.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään taulukko, josta käy ilmi yhteisön vuoden 2002 talousarviosta toteutetut ulkomaanavun sitoumukset ja maksut maittain. Luvut ovat ohjeellisia, koska lopulliset maakohtaiset luvut saadaan käyttöön vasta huhtikuun 2003 loppupuolella. Aluekohtaiset luvut ovat yleensä korkeampia kuin maantieteellisissä budjettiluvuissa esitetyt, koska aihepiirikohtaisten budjettilukujen (kuten kalastussopimukset, humanitaarinen apu, elintarvikeapu, yhteisrahoitus valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa, ihmisoikeudet jne.) menot on mahdollisuuksien mukaan osoitettu edunsaajamaalle.

| 2. | Yhteisön avun alakohtaista jakautumista koskevat luvut lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. |
| --- | --- |

2.

Yhteisön avun alakohtaista jakautumista koskevat luvut lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön.

| 3. ja 4. | Määrätyn varainhoitovuoden varoja ei korvamerkitä ennakkoon tietylle maalle ja/tai tietylle alalle, joten näihin kysymyksiin on mahdotonta antaa vastaus. |
| --- | --- |

3. ja 4.

Määrätyn varainhoitovuoden varoja ei korvamerkitä ennakkoon tietylle maalle ja/tai tietylle alalle, joten näihin kysymyksiin on mahdotonta antaa vastaus.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/28

---

(2004/C 70 E/031)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/03

esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle

(17. helmikuuta 2003)

Aihe:   Espanjan kansallinen vesistöjä koskeva ohjelma (Plan Hidrológico Nacional Español, PHN): Júcar-Vinalopó-väliä koskeva vedensiirtosuunnitelma

Suunnitelma, joka koskee vedensiirtoa Júcar-joen suistosta Vinalopó-joen suistoon, hyväksyttiin Júcar-joen suistoa koskevassa vesistösuunnitelmassa (Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar) ja vahvistettiin Espanjan kansallisen vesistöjä koskevan ohjelman liitteessä II heinäkuussa 2001. Veden kulkema matka vastaa olemassa olevaa Tajo- ja Segura-jokien välistä johtoa, ja se on samankaltainen kuin johto, jota on suunniteltu Ebro-joelle Espanjan kaakkoisosaan. Vedensiirto merkitsisi uusien keinokastelualueiden perustamista mantereen viljelyalueiksi, jotka ovat saaneet runsaasti tukia Júcarin ylä- ja keskijuoksulla, ja sitä, että turismin ja kaupunkialueiden kestävä kehitys kärsisi. Näin vaikutukset Júcarin alajuoksuun ja Albufeiraan sekä Valencian alueen vedentoimituksen laatuun olisivat vakavat. Hankkeen yhteydessä toteutetussa ympäristövaikutuksia koskevassa tutkimuksessa ei ole tehty eri vaihtoehtoja koskevaa analyysia, eikä siinä ole otettu huomioon edellä mainittuja ongelmia eikä muita ongelmia, kuten Natura 2000 -verkostoon ja linnustolle tärkeisiin alueisiin kohdistuvia ympäristövaikutuksia.

Espanjan hallitus anoi lokakuun 4. päivänä Euroopan komissiolta rahoitusta projektille (54 miljoonaa euroa). Komission mukaan vastaus annettaisiin kolmen kuukauden kuluessa eli viimeistään 4. helmikuuta 2003. Espanjan pääministeri ei kuitenkaan odottanut Euroopan unionin päästöstä, vaan aloitti 14. marraskuuta vesijohdon rakentamisen.

Voisiko komissio antaa tietoja rahoituksen myöntämistä koskevan asiakirjan nykytilasta?

Onko komissio tehnyt arvion edellä mainitusta projektista ja sen ympäristövaikutuksista?

Margot Wallströmin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(27. marraskuuta 2003)

Espanjan viranomaiset jättivät komissiolle 4. lokakuuta 2002 pyynnön vahvistaa ”Conducción Júcar-Vinalopó” -hankkeen Valencian alueen yhdistetyn toimintaohjelman (2000—2006) puitteissa saaman osarahoituksen määrän. Oikeiden tietojen antamiseksi parlamentin jäsenelle on tarkennettava, että anotun yhteisön tuen määrä on 80,121 miljoonaa euroa ottaen huomioon 155,244 miljoonan euron tukikelpoiset kustannukset ja 254,639 miljoonan euron suuruiset kokonaiskustannukset.

Asiakirjan käsittelystä esitettyjä kysymyksiä koskien:

| — | Aluepolitiikan pääosasto on kysynyt neuvoa Euroopan investointipankilta (EIP) sen kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen puitteissa sekä säädösten mukaisesti saadakseen riippumattoman mielipiteen ja on pyytänyt siltä teknisen raportin hankkeen toteuttamiskelpoisuudesta. EIP jätti raporttinsa 1. elokuuta 2003. |
| --- | --- |

—

Aluepolitiikan pääosasto on kysynyt neuvoa Euroopan investointipankilta (EIP) sen kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen puitteissa sekä säädösten mukaisesti saadakseen riippumattoman mielipiteen ja on pyytänyt siltä teknisen raportin hankkeen toteuttamiskelpoisuudesta. EIP jätti raporttinsa 1. elokuuta 2003.

| — | Tarkasteltuaan tutkimukseen sisältyviä suosituksia aluepolitiikan pääosasto toimitti ne Espanjan viranomaisille, jotka jättivät komissiolle 20. lokakuuta 2003 virallisen vastauksensa. Komissio arvioi vastausta parhaillaan. EIP:n vastikään tekemän raportin lisäksi komissiolla on myös käytössään asiasta vastaavan viranomaisen toimittama taloudellinen arvio ja ympäristövaikutusten arviointi. |
| --- | --- |

—

Tarkasteltuaan tutkimukseen sisältyviä suosituksia aluepolitiikan pääosasto toimitti ne Espanjan viranomaisille, jotka jättivät komissiolle 20. lokakuuta 2003 virallisen vastauksensa. Komissio arvioi vastausta parhaillaan. EIP:n vastikään tekemän raportin lisäksi komissiolla on myös käytössään asiasta vastaavan viranomaisen toimittama taloudellinen arvio ja ympäristövaikutusten arviointi.

| — | Komissio ei ole vielä tässä vaiheessa tehnyt lopullista päätöstä osarahoituksen myöntämisestä, sillä kyseessä on monimutkainen asiakirja, jonka käsittely on vielä kesken. |
| --- | --- |

—

Komissio ei ole vielä tässä vaiheessa tehnyt lopullista päätöstä osarahoituksen myöntämisestä, sillä kyseessä on monimutkainen asiakirja, jonka käsittely on vielä kesken.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/29

---

(2004/C 70 E/032)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0704/03

esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle

(10. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Kissojen ja koirien turkikset

Onko komissiolla suunnitelmia ehdottaa lainsäädäntöä, jonka mukaan kotieläiminä pidettävistä kissoista ja koirista saatavien turkisten tuonti EU:hun kielletään?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(23. toukokuuta 2003)

Kysymys kissoista ja koirista saatavista turkiksista ei koske ainoastaan ulkomaankauppaa vaan myös kotimaan tuotantoa ja käyttöä. Yhteisen kauppapolitiikan onkin katsottava täydentävän yhtenäismarkkinoita: kaupan rajoituksia voitaisiin pitää syrjivinä ja kansallisen kohtelun periaatteen esteenä silloin, kun vastaavat määräykset puuttuvat kotimaan tuotannosta ja myynnistä.

Tämän vuoksi kysymystä kauppapoliittisesta aloitteesta, joka koskee kissoista ja koirista saatavia turkiksia (niiden tuontikielto) ei pitäisi käsitellä erillään yleisemmästä kysymyksestä, joka koskee kyseisten turkisten tuotantoa ja kauppaa sisämarkkinoilla.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/30

---

(2004/C 70 E/033)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0730/03

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Toimenpiteet Prestige-öljykatastrofista kärsineiden Natura 2000 -suojelualueiden hyväksi

Euroopan parlamentti hyväksyi 19. joulukuuta 2002 päätöslauselman meriturvallisuudesta ja toimenpiteistä öljytankkeri Prestigen aiheuttaman katastrofin seurausten lievittämiseksi. Päätöslauselman 22 kohdassa Euroopan parlamentti pyytää komissiota perustamaan yhteistyössä Espanjan viranomaisten kanssa erityiset kunnostusohjelmat öljyvahingosta kärsineille Natura 2000 -alueille.

Euroopan parlamentti hyväksyi myös 21. marraskuuta 2002 samaa kysymystä käsittelevän päätöslauselman, jonka 14 kohdassa Euroopan parlamentti

| | kehottaa komissiota hyväksymään erityistoimenpiteet, joilla taataan öljyvuodon saastuttamilla Natura 2000 -verkon SCI-vyöhykkeillä tyydyttävä ekologinen tasapaino. |
| --- | --- |

kehottaa komissiota hyväksymään erityistoimenpiteet, joilla taataan öljyvuodon saastuttamilla Natura 2000 -verkon SCI-vyöhykkeillä tyydyttävä ekologinen tasapaino.

Miten komissio arvioi Euroopan parlamentin kyseisiä pyyntöjä?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä asian edistämiseksi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(2. toukokuuta 2003)

Parlamentti pyysi 19. joulukuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa komissiota varautumaan erityistoimiin, joilla taataan Natura 2000 -suojelualueiden ekologinen tasapaino.

Komission tehtävät Natura 2000 -verkon osalta on vahvistettu selvästi luontotyyppidirektiivissä (luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY) (1). Komissio ei ole tässä tapauksessa vastuussa Natura 2000 -suojelualueiden suotuisan suojelun tason säilyttämisestä ja ennalleen saattamisesta. Asiasta vastaavat jäsenvaltiot. Komissio on kuitenkin tietoinen tilanteeseen liittyvistä poikkeuksellisista olosuhteista.

Komissio on oman toimivaltansa puitteissa järjestänyt Atlantin alueen biomaantieteellisen seminaarin ja pyrkinyt saamaan hyväksytyksi Atlantin alueella olevien yhteisön tärkeinä pitämien alueiden luettelon ja takaamaan, että jäsenvaltiot soveltavat luontotyyppidirektiivin 4 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä.

Komissio kehottaa kysyjää tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-3661/02 (2) ja P-0001/03 (3) annettuihin vastauksiin, joissa on kuvattu mahdollisuuksia hyödyntää käytettävissä olevia EU-tason rahoitusvälineitä.

Lopuksi voidaan todeta, että komissio voi pyynnöstä harkita toteutettaviksi mitä tahansa luontotyyppi-komitean suunnitelmien mukaisia erityistoimia.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992.

(2)  EUVL C 242 E, 9.10.2003, s. 67.

(3)  EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 166.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/31

---

(2004/C 70 E/034)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0897/03

esittäjä(t): Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) komissiolle

(21. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Ehdotus neuvoston asetukseksi maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä (KOM(2001) 101 lopullinen.), tässä erityisesti maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoihin liittyvät toimet/10 artikla

Saksalaisten perheviljelmien tislaamoissa tuotetaan suurin osa maataloudesta peräisin olevasta alkoholista. Komissio aikoo nyt lopettaa tämän perinteisen tuotantotavan edellä mainitulla ehdotuksella asetukseksi. Maataloustuotanto muutetaan yllättäen teollisuustuotannoksi ilman uskottavaa syytä.

Käsitteiden ”etyylialkoholi” ja ”alkoholijuoma” välille täytyy tehdä ero. ”Tisleet” voidaan luokitella ”väkeviksi alkoholijuomiksi” vain, jos ne ovat valmiita käytettäviksi. Viljapohjaiset tisleet ovat maataloustuotteita, eivät teollisuustuotteita.

Miksi edellä mainitussa ehdotuksessa asetukseksi ei tehdä eroa erilaisten viljapohjaisten tisleiden välillä eikä valmiiden viljapohjaisten alkoholijuomien välillä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2003)

Parlamentin jäsenen mainitsemassa 10 artiklassa säädetään alkoholialan kansallisia tukia koskevien sääntöjen soveltamisesta perustamissopimuksen 34 artiklan mukaisesti. Komissio on hyvin tietoinen Saksan tuotantorakenteen erityistilanteesta, ja kyseisen artiklan osalta on tehty kompromissiratkaisu, joka mahdollistaa kyseisen järjestelmän toiminnan 10 vuotta kestävän siirtymäkauden ajan. Näin ollen neuvosto antoi kyseisen asetuksen (1) kaikkien muiden valtuuskuntien paitsi Italian suostumuksella.

Komissio katsoo, että silloin kun ”tisleillä” on kaikki alkoholijuomien ominaisuudet, ne on luokiteltava alkoholijuomiksi, vaikka ne eivät olisikaan vielä valmiita sellaisenaan nautittaviksi. Sitä vastoin tisleitä, joita käytetään maatalousperäisen etyylialkoholin valmistukseen, on pidettävä EY:n perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvina tuotteina. Korn on alkoholijuomia koskevassa yhteisön lainsäädännössä (2) määritelty ja suojattu alkoholijuoma. Mikään kyseisen juoman määritelmässä ei anna aihetta olettaa, että kyseistä tislettä, kuten muitakaan minkä tahansa muun kyseisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvan alkoholijuoman (esimerkiksi viskin tai viinistä tislatun alkoholijuoman) tisleitä, voitaisiin pitää ”maataloustuotteena”, josta tulisi (nautittavaksi valmis) alkoholijuoma ja näin ollen muu kuin maataloustuote. Tuote, joka on tislattu edellä tarkoitetun asetuksen määritelmissä vahvistettuja sääntöjä noudattaen ja joka on saatu tislausprosessista, on katsottava alkoholijuomaksi ja sitä on pidettävä sellaisena kaupan.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 670/2003, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2003, maatalousperäisen etyylialkoholin markkinoihin liittyvistä erityistoimenpiteistä, EUVL L 97, 15.4.2003.

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1576/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä, EYVL L 160, 12.6.1989.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/31

---

(2004/C 70 E/035)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1076/03

esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle

(31. maaliskuuta 2003)

Aihe:   Motorola Computer Group sekä Wordsworth Technologies Ltd ja hintasopimukset

Olen saanut Motorola UK:ta koskevan kirjeen sen johdosta, että yhtiö ei hyväksy Wordsworth Technology Ltd:n esittämiä ostotilauksia. Wordsworth Technologies Ltd katsoo joutuvansa syrjityksi paljastettuaan Motorola Computer Groupin käyttämät epärehelliset hintasopimukset. Wordsworth Technologies Ltd on yrittänyt saada tarvitsemiaan osia Saksasta, mutta katsoo Motorolan estäneen sen, ja sama uhka koskee osien tämänhetkistä Hong Kongissa sijaitsevaa toimittajaa.

Tietääkseni Wordsworth Technologies oli tammikuussa 1999 esittänyt Euroopan komissiolle valituksen Motorolan hintasopimuksista, joilla Wordsworthin pyrittiin savustamaan ulos markkinoilta.

Onko valituksen käsittelyssä edistytty, ja jos on, millaiseen tulokseen on päädytty?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(21. toukokuuta 2003)

Kuten parlamentin jäsen tietää, komissio käynnisti tutkimuksen Motorola Computer Groupin (Motorola Incin eräs liiketoimintayksikkö) tiettyjä tuotteita koskevista myyntijärjestelyistä tarkoituksenaan varmistaa, ovatko kyseiset järjestelyt EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaiset. Tutkimus käynnistettiin sen jälkeen, kun komissio oli vastaanottanut Wordsworth Technologies Ltd:n valituksen tammikuussa 1999.

Komissio on tutkinut Wordsworth Technologies Ltd:n tekemää valitusta aktiivisesti. Komissio on lähettänyt lukuisia virallisia tietopyyntöjä Motorola Computer Groupille, yhtiön jälleenmyyjille ja asiakkaille sekä Wordsworth Technologies Ltd:lle voidakseen arvioida tosiseikkoja asianmukaisen taloudellisen ja oikeudellisen taustan perusteella. Se on järjestänyt myös useita tapaamisia Wordsworth Technologies Ltd:n ja muiden asianosaisten kanssa.

Parlamentin jäsentä kiinnostaa ehkä tietää, että Motorola Computer Group on tehnyt monia muutoksia myyntijärjestelyihinsä välittömästi komission tutkimusten seurauksena.

Komissio laatii parhaillaan lopullista arviota kaikista Wordsworth Technologies Ltd:n esiin tuomista seikoista. Arviossa otetaan huomioon Wordsworth Technologies Ltd:n alkuperäisessä kantelussa esitettyjen seikkojen lisäksi myöhemmässä kirjeenvaihdossa esiin tulleet asiat sekä parlamentin jäsenen tarkoittamat asiat, joista komissio sai tiedon itse asiassa vasta vuoden 2002 loppupuolella.

Komissio uskoo voivansa ilmoittaa Wordsworth Technologies Ltd:lle kantansa asiaan hyvin pian. Wordsworth Technologies Ltd:llä on silloin mahdollisuus tehdä kannasta huomautuksia.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/32

---

(2004/C 70 E/036)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1146/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(1. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Eläkkeiden korvauskertoimien lakkauttaminen

Koska 14. joulukuuta 1995 annettu tuomio asiassa T-285/94 on täydellisessä ristiriidassa komission edustajan 28. marraskuuta 2002 talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa antamien lausuntojen kanssa sekä komission parlamentin kysymykseen E-0088/03 (1) antaman vastauksen kanssa, on täysin selvää, ettei kyseinen tuomio vahvista väitettä eläkkeiden korvauskertoimien soveltamisen tarpeellisuudesta.

Tuomioistuin ei ole tutkinut kantajan esittämää väitettä tuomion 28 kohdassa, kuten käy ilmi saman tuomion 52 kohdasta.

Voisiko komissio näin ollen kertoa, mihin kurinpitotoimiin se aikoo ryhtyä virkamiehen osalta, joka ei ole ainoastaan vääristänyt tarkoituksellisesti totuutta vaan myös saanut komissaarin toistamaan nämä totuudenvastaiset väitteet?

Koska kyseessä on ainoa komission tähän mennessä esittämä väite tämän järjettömän ja epäoikeudenmukaisen järjestelmän puolustamiseksi, voisiko komissio kertoa, milloin se aikoo lakkauttaa eläkkeensaajien korvauskertoimet?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(4. kesäkuuta 2003)

Parlamentin jäsen viittaa 14. joulukuuta 1995 asiassa T-285/94 annettuun tuomioon ja väittää, että tuomioistuin ei tutkinut kantaja Pfloeschnerin esille ottamaa asiaa. Hänen kysymyksensä viittaavat saman tuomion 52 kohtaan, ja hän kysyy, mihin kurinpitotoimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisen virkamiehen osalta, joka on tarkoituksellisesti vääristänyt totuutta ja myös saanut komissaarin mukaan tilanteeseen. Hän tiedustelee myös, milloin eläkkeensaajien korvauskertoimet lakkautetaan.

Parlamentin jäsen näyttää tahattomasti tulkinneen väärin tapauksen kannalta oleellisia oikeudellisia yksityiskohtia:

On totta, ettei tuomioistuin tutkinut kantajan esille tuomaa asiaa. Tämä ei kuitenkaan ole millään tapaa ratkaiseva tekijä. Tuomioistuin ei mitenkään hylännyt kantajan väitettä vaan jätti sen tutkimatta, koska tapaus voitiin käsitellä ensimmäisen väitteen — joka oli neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2175/88 lainvastaisuus — perusteella. Käsitellessään tätä väitettä asetuksesta (ETY) N:o 2175/88 tuomioistuin viittasi erikseen korvauskertoimen oikeutukseen, joka on henkilöstösäännöissä tarkasti määritelty yhdenvertainen kohtelu. Tämän vuoksi komissio viittasi Pfloeschnerin tapaukseen ja tekee niin jatkossakin.

Tuomioistuimen perustelu tuomion perusteissa 46—47 oli se, että nykyisten henkilöstösääntöjen 82 artiklassa säädetään korvauskertoimeksi 100, ellei muusta kertoimesta ole sovittu. Kyseiset säännöt eivät kuitenkaan salli toimielinten sopia muusta korvauskertoimesta kuin 100. Tämä perustelu pohjautui artiklan 82 tekstianalyysiin sekä korvauskertoimen tarkoitukseen. Perusteessa 47 sanotaan seuraavaa: ”Tällainen korjauskerroin [100] johtaa esillä olevan tapauksen kaltaisissa tilanteissa nimittäin samaan kuin, ettei korjauskerrointa sovellettaisi ollenkaan. Tässä yhteydessä on korostettava, että korjauskerroin on väline varsinaisen palkan ja muiden palkkaetujen korjaamiseksi ja sen tehtävänä on nimenomaan varmistaa virkamiehille samanlainen ostovoima eri maissa, joissa he asuvat”.

Samanlainen ostovoima on yhdenvertaisen kohtelun perusperiaatteeseen liittyvä ilmaus. Komission viittaus Pfloeschnerin tapaukseen oli siksi täysin merkityksellinen, oikea ja asianmukainen. Talousarvion valvontavaliokunnassa esiintynyttä komissaaria ei ole johdettu harhaan sen enempää kuin parlamenttiakaan, eikä tosiasioita ole vääristelty.

Kysymyksen esittänyt parlamentin jäsen on varmaankin tietoinen siitä, että henkilöstösääntöjen uudistamisesta käytävissä neuvotteluissa eläkkeiden korvauskertoimista on keskusteltu paljon ja niiden syrjintää estävä luonne on kyseenalaistettu. Tästä johtuu se, että oikeudelliset ennakkotapaukset ja poliittinen tahto eivät toistaiseksi vastaa toisiaan. Eläkkeen korvauskerroinjärjestelmän tulevaisuuteen ei saada varmaa ratkaisua, ennen kuin parhaillaan neuvoston käsiteltävänä olevat henkilöstösäännöksiin liittyvät ehdotukset saadaan valmiiksi lainsäädännöksi.

Kysymyksen esittänyt parlamentin jäsenen varmaankin ymmärtää, että viitatessaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tietyissä oikeusasioissa aiemmin antamiin tuomioihin komission virkamiesten on pakko ottaa huomioon näiden oikeusasioiden luomat tai selventämät oikeudelliset tilanteet. Virkamiehillä ei ole oikeudellisia eikä menettelyllisiä valtuuksia perustaa neuvojaan tai toimiaan arvioihin siitä, millaisia poliittisia muutoksia eläkeoikeuksiin ja palkkoihin tulevaisuudessa mahdollisesti tehdään tai jätetään tekemättä.

---

(1)  EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 155.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/33

---

(2004/C 70 E/037)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1228/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(2. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Mosambikin tulvat

Useiden tiedotusvälineiden välittämien tietojen mukaan tämän kuun alussa Mosambikin kautta kulkeneesta hirmumyrsky Japhetista johtuvat rankkasateet, tulvat ja kovat tuuli ovat aiheuttaneet tuhoja maan keskiosassa.

Samojen lähteiden mukaan useat tuhannet henkilöt ovat joutuneet kärsimään erityisesti Save-joen tulvimisesta yli äyräidensä, ja uutisissa on kerrottu eristyksiin joutuneista väestöryhmistä, joille Maailman elintarvikeohjelma (WFP) on lähettänyt elintarvikkeita lentoteitse, pääasiallisten liikenneväylien jouduttua tulvan valtaan.

Humanitäärinen tilanne on kriittinen, kun otetaan huomioon, että väestö kärsi jo aikaisemmin kuivuuden aiheuttamasta vakavasta elintarvikepulasta.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Mitä tietoja komissiolla on kyseisten tulvien laajuudesta ja vaikutuksista? |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja komissiolla on kyseisten tulvien laajuudesta ja vaikutuksista?

| — | Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä auttaakseen puutteenalaisia väestöryhmiä? |
| --- | --- |

—

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä auttaakseen puutteenalaisia väestöryhmiä?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(23. toukokuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että Mosambik on kärsinyt vuonna 2003 hyvin vaikeista sääoloista. Ensin hirmumyrsky Delfina aiheutti tammikuun 2003 ensimmäisellä viikolla rankkasateita Mosambikin pohjois-ja keskiosissa, minkä jälkeen hirmumyrsky Japhet sai aikaan tulvia Keski-Mosambikissa maaliskuun 2003 ensimmäisellä viikolla. Tulvat ovat vakavasti vaikeuttaneet liikennettä, energian ja veden jakelujärjestelmiä ja maataloutta sekä vahingoittaneet asuntoja, kouluja ja terveyskeskuksia. Tulvien vuoksi yli 50 000 ihmistä on kärsinyt tulvista tai joutunut jättämään kotinsa ja 75 ihmistä on kuollut. Maaliskuun 11. päivänä 2003 yli äyräidensä tulvineen Save-joen lähistöllä sijaitsevien kylien asukkaat olivat erityisen haavoittuvassa asemassa, koska niissä vallitsi elintarvikepula jo ennen viimeaikaisia tulvia ja koska tällä alueella oli ollut tulvia myös vuosina 2000 ja 2001.

Komissio reagoi nopeasti auttaakseen tulvan uhreja toteuttamalla elintarviketurva- ja vesihuoltohankkeita, joita se jo rahoitti tulva-alueilla. Kyseiset hankkeet suunnattiin nopeasti uudelleen niiden hyväksi, jotka olivat avun tarpeessa tulvien vuoksi. Toimitettuihin tarvikkeisiin kuului elintarvikkeita, ruuanlaittovälineitä, sankoja, vedenpuhdistuspakkauksia ja muovikalvoa.

Komission monivuotisesta elintarviketurvaohjelmasta (44 miljoonaa euroa) vastaava henkilöstö arvioi lisäksi parhaillaan elintarviketurvatilannetta Keski-Mosambikissa ja jokin aika sitten julkaistiin elintarviketurvaa koskevaan budjettikohtaan kuuluva ehdotuspyyntö (10 miljoonaa euroa).

Toimintojen läheinen yhteensovittaminen avustusjärjestöjen, kuten maailman elintarvikeohjelman. Punaisen Ristin ja Mosambikin hallituksen kansallisen katastrofinhallintalaitoksen (National Disaster Management Institute, (INGC) kanssa, on merkittävä tulvien seurausten lievittämistoimiin liittyvä seikka. Komission toteuttamissa avustustoimissa on tärkeä osa luonnononnettomuuksiin valmistautumisella, josta kansallinen meteorologian laitos vastaa komission tukiessa toiminnan rahoitusta. Tästä on erityisen suurta hyötyä hallitukselle sen valmistautuessa tulviin ja vastaaviin tapahtumiin.

Mahdollisten tulevien toimien varalta komissio seuraa tiiviisti Mosambikin humanitaarista tilannetta ja on tarvittaessa valmis lisätoimiin.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/34

---

(2004/C 70 E/038)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1236/03

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(2. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Esiasennetut käyttöjärjestelmät myynnissä olevissa tietokoneissa

Lukuisat käyttäjät ovat valittaneet, että erittäin suuressa osassa myynnissä olevista tietokoneista käytetään esiasennettua MS Windows -käyttöjärjestelmää. Tämä kauppatapa on johtanut siihen, että tietokoneen, joissa ei ole kyseistä esiasennettua käyttöjärjestelmää, voi ostaa vain lisämaksusta. Asiakkaiden on usein maksettava käyttöjärjestelmästä, jota he eivät halua, ja sen lisäksi vielä sen poistamisesta. Tämä on epäilemättä sisämarkkinoiden säännöksien vastaista. Tällainen menettely vaikuttaa olevan vähintään kytkykauppaa, koska kuluttajat eivät voi valita vapaasti ja lisämaksutta toista käyttöjärjestelmää.

Onko komissio tietoinen kyseisestä asiasta?

Pitääkö se tällaista kauppaa voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisena?

Mihin toimiin se ryhtyy tällaisen menettelyn lopettamiseksi ja varmistaakseen, että kuluttaja voisi tehdä valintansa vapaasti?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(22. toukokuuta 2003)

Komissio on tietoinen kuluttajien vaikeuksista ostaa tietokone (PC) myyjältä ilman esiasennettua käyttöjärjestelmää. Komissio on siinä käsityksessä, että Microsoftin lisenssisopimukset laitevalmistajien kanssa edellyttävät käyttöjärjestelmän esiasentamista tietokoneisiin, mutta käyttöjärjestelmän ei tarvitse olla Microsoftin tuote. Komissio aikoo tutkia asiaa yksityiskohtaisemmin, kunhan meneillään oleva Microsoft-tutkimus on saatu päätökseen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/35

---

(2004/C 70 E/039)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1246/03

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(2. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Suojakaiteiden turvallisuus

Euroopan moottoripyöräilijäyhdistysten liiton (Federation of European Motorcyclists' Associations) selvityksen mukaan noin 10—15 prosenttia moottoripyöräilijöiden kuolemaan johtaneista onnettomuuksista johtuu suojakaiteista. Moottoripyöräilijöiden etujärjestöt ovat sitä mieltä, että kuolemantapausten määrää voitaisiin pienentää, jos suojakaiteista tehtäisiin turvallisempia. Useita turvallisia suojakaidejärjestel-miä on jo kehitetty, mutta uusia suojakaiteiden turvallisuusvaatimuksia koskevia yhteisön tason määräyksiä ei vielä ole laadittu.

Voiko komissio kertoa, aikooko se laatia suojakaiteita koskevat yhteisön turvallisuusvaatimukset?

Voiko komissio kertoa suunnitelmistaan?

Voiko komissio kertoa, miten se aikoo edetä tässä kysymyksessä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(21. toukokuuta 2003)

Parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Theresa Villiers'in esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3226/02 (1).

---

(1)  Katso sivu 10.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/36

---

(2004/C 70 E/040)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1255/03

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(3. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Ihmisoikeudet Vietnamissa

Tietääkö komissio, että Liberty Flame Foundation on laatinut luettelon Vietnamissa olevista poliittisista vangeista?

Onko komissio tietoinen siitä, että Vietnamin kommunistinen puolue harjoittaa sortoa Hanoissa poliittisesti toisin ajattelevia kohtaan? Tietääkö komissio, että vastikään on pidätetty ja vangittu puoluetta Internetin välityksellä arvostelevia nuoria toisinajattelijoita, joiden joukossa ovat asianajaja Le Chi Quang, toimittaja Nguyen Vu Binh ja tri Pham Hong Son? Vietnamissa on pidätetty ja vangittu myös demokraattisen puolueen perustaneita toisinajattelijoita, joihin kuuluvat entinen eversti Pham Que Duong, Tran Khue, toimittaja Ho Thu ja kirjailija Tran Dung Tien.

Onko komissio valmis ryhtymään toimiin edistääkseen sananvapautta ja demokratiaa Vietnamissa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(8. toukokuuta 2003)

Komissio vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on hyvin tietoinen Liberty Flame Foundationin laatimasta mielipidevankien luettelosta ja kysymyksessä mainituista yksittäisistä tapauksista.

Komissio noudattaa Vietnamin suhteen politiikkaa, jonka mukaisesti se rohkaisee ja tukee ihmisoikeuksien sekä demokratiakehityksen jatkuvaa edistymistä ja ottaa esille tiettyjä kysymyksiä, mikäli väärinkäytöksiä ilmenee tai se havaitsee tilanteen heikkenemistä. komissio toimii läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraamalla ihmisoikeuksien kehittymistä Vietnamissa ja osallistuu kaikkiin Vietnamin hallitukselle esitettyihin ihmisoikeuskysymyksiä koskeviin unionin vetoomuksiin, mainittujen henkilöiden tilannetta koskevat vetoomukset mukaan lukien.

Komissio jakaa Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskomitean ilmaiseman huolen kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (ICCPR) täytäntöönpanoon liittyvistä puutteista Vietnamissa. Tietoja laajoista sananvapauden rajoituksista tiedotusvälineissä on esitetty. Tämä aiheuttaa huolta ja on yleissopimuksen 19 artiklan vastaista. Komissio valittaa, että tilanne näyttää heikentyneen vuoden 2002 aikana. Myös poliittisia puolueita koskevan erityisen lainsäädännön puuttuminen ja tosiseikka, että vain kommunistinen puolue on sallittu, ovat edelleen huolenaiheita.

Unioni, komissio ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti kehottaneet Vietnamin hallitusta vahvistamaan poliittisen vapauden ja uskonnonvapauden kunnioittamista, vahvistamaan edelleen taloudellista ja yhteiskunnallista vapautta sekä luomaan lainsäädäntökehyksen, joka luo kansalaisyhteiskunnan kehittymistä tukevan ympäristön, mikä hyödyttäisi suuresti Vietnamia. Komissio ja jäsenvaltiot ovat ilmaisseet nämä toivomuksensa yhteisessä julistuksessaan, joka annettiin Hanoissa joulukuussa 2002 pidetyssä neuvoa-antavan ryhmän kokouksessa.

Komissio jatkaa tiiviisti Vietnamin ihmisoikeustilanteen seuraamista yhdessä jäsenvaltioiden Vietnamissa sijaitsevien diplomaattisten edustustojen kanssa ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/36

---

(2004/C 70 E/041)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1348/03

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(10. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja vesipalveluiden yksityistäminen

EU on viime aikoina lähestynyt 109 köyhempää valtiota ”pyynnöillä” yksityistää heidän vesipalvelunsa.

Eräs ulkopuolisten yritysten kehitysmaissa tarjoamiin vesipalveluihin liittyvä ongelma on se, että tämä välttämätön palvelu on tärkeä vaihe maan kehityksessä ja oleellinen osoitus asianmukaisesti toimivasta hallituksesta. Näin ollen vesipalvelujen yksityistämistä usein vastustetaan, joskus jopa väkivaltaisesti, sillä se merkitsee peruuttamatonta sitoutumista.

Jos joku kyseisistä maista haluaa avata julkiset palvelunsa ulkomaisille yrityksille, neuvotaanko niille riittävän hyvin, miten ne voivat suojata palvelunsa, jottei näitä käytetä ensisijaisesti voiton tavoittelemiseen?

Voiko komissio antaa esimerkin kehitysmaasta, joka on hyötynyt vesipalvelujensa yksityistämisestä?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(23. toukokuuta 2003)

Yhteisön palvelukauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) mukaiset pyynnöt on toimitettu 109:lle Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenelle heinäkuussa 2002. Näistä 109:stä WTO:n jäsenestä 54:ltä kehitysmaalta ja siirtymätaloudelta yhteisö on pyytänyt ympäristöpalveluja koskevia sitoumuksia. Yhteisön ympäristöpalveluja koskevat pyynnöt kattavat myös veden keräily-, puhdistamis- ja jakelupalvelut sekä jätevesihuoltopalvelut.

Tässä yhteydessä komissio katsoo, että hallituksilla on ensisijainen vastuu varmistaa vedenjakelu- ja jätevesihuoltopalvelujen saatavuus kaikille väestönosille tehokkaalla ja yhdenmukaisella tavalla. Monissa tapauksissa julkinen sektori huolehtii näiden palvelujen tarjoamisesta. On tärkeää selventää asiaa toteamalla, että yhteisön pyyntö ei koske julkisten yritysten yksityistämistä eikä niiden tarkoituksena ole suostutella hallituksia toteuttamaan sen suuntaisia toimenpiteitä.

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että tehokas ja asianmukainen sääntelykehys on veteen liittyvien palvelujen tarjoamisen ensiarvoisen tärkeä edellytys erityisesti, kun hallitukset päättävät sallia yksityisen sektorin osallistumisen peruspalvelujen kuten vedenjakelun tarjoamiseen.

Komissio katsoo kuitenkin, että yksityisen sektorin ottaminen mukaan hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteisiin pyrkimyksiin parantaa vesihuolto- ja viemäröintipalveluja erityisesti kehitysmaissa sekä vahvistamaan investointi- ja hallintokapasiteettia on yksi mahdollisuus, jolla näiden palvelujen tarjoamista voi parantaa. On kuitenkin selvää, että ennen kuin tietyn ratkaisun hyväksymisestä tehdään päätös (yksityisen sektorin mukaan ottamista koskevat päätökset mukaan lukien), on syytä tutkia puolueettomasti kaikki vaihtoehdot, jotta niistä voidaan valita parhaiten sopiva, ja laatia riittävät sääntelykehykset sekä vahvistaa seurantamekanismit, joilla julkisten etujen turvaaminen voidaan varmistaa. Veteen liittyvien palvelujen kaupan vapauttamista WTO:n puitteissa voitaisiin käyttää välineenä infrastruktuuri-investointien mahdollistamiseksi, vesihuoltokapasiteetin vahvistamiseksi ja teknisen kehityksen edistämiseksi kehitysmaiden hallinnollinen toimintakyky ja säännöskehys huomioon ottaen.

Loppujen lopuksi on kunkin hallituksen asia päättää tavoitteistaan ja tavoista pyrkiä saavuttamaan ne, eikä yhteisöllä ole tarkoitusta pyrkiä GATS-pyyntöjensä avulla vaikuttamaan näihin poliittisiin valintoihin.

Komissio tukee kehitysyhteistyöohjelmiensa avulla aktiivisesti kehitysmaita niiden parantaessa ja uudistaessa vedenjakelu- ja jätevesihuoltojärjestelmiään. Komissio on muun muassa ehdottanut 1 miljardin euron määrärahoja käyttävän Euroopan unionin vesirahaston perustamista auttamaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueella sijaitsevien Cotonoun sopimuksen 77:n allekirjoittajavaltion ihmisiä saamaan käyttöönsä turvallista juomavettä ja asianmukaisen viemäröinnin.

Yksittäisen valtioiden vesihuollon uudistamisesta saamista kokemuksista on käytettävissä paljon erittäin hyödyllistä tietoa erityisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä OECD:ltä, joka on tehnyt tiiviisti työtä tällä alalla, ja rahoittajilta, kuten Maailmanpankilta, jotka ovat tehneet yhteistyötä yksittäisten edunsaajavaltioiden kanssa vesihuoltosektorin uudistamiseksi.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/38

---

(2004/C 70 E/042)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1356/03

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Jokialueiden hallinnointia koskevat kansainväliset suunnitelmat

Eräät Alankomaiden ja Saksan paikalliset ja alueelliset viranomaiset sekä Alankomaiden parlamentin edustajat kävivät työvierailulla Alankomaissa sijaitsevalla Ooypolderin ja Duffeltin alueella. Vierailun yhteydessä kysymyksen laatija osallistui keskusteluun, joka koski Rein-joen tulvaveden keruuta. Alankomaiden hallitus on tehnyt hallinnointisuunnitelman Alankomaiden osuudelle, vaikka Reinin virtausalue jatkuu vielä pitkälle.

| 1. | Onko komissio valmis vesipuitedirektiivin 2000/60/EY (1) mukaisesti aktiivisesti edistämään, että Saksan ja Alankomaiden alueelliset viranomaiset tekevät yhteisen jokien hallinnointia koskevan suunnitelman? Onko komissio myös valmis myöntämään tukea, jos kyseiset jäsenvaltiot hakevat sitä? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio valmis vesipuitedirektiivin 2000/60/EY (1) mukaisesti aktiivisesti edistämään, että Saksan ja Alankomaiden alueelliset viranomaiset tekevät yhteisen jokien hallinnointia koskevan suunnitelman? Onko komissio myös valmis myöntämään tukea, jos kyseiset jäsenvaltiot hakevat sitä?

| 2. | Onko komissio kanssani samaa mieltä, että puitedirektiivissä olisi oltava veden laadun lisäksi myös veden määrää koskevat säännökset, joissa otetaan huomioon ekologiset näkökohdat ja että Euroopan tasolla on perustettava eurooppalainen vesiviranomainen? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio kanssani samaa mieltä, että puitedirektiivissä olisi oltava veden laadun lisäksi myös veden määrää koskevat säännökset, joissa otetaan huomioon ekologiset näkökohdat ja että Euroopan tasolla on perustettava eurooppalainen vesiviranomainen?

| 3. | Jos komission on samaa mieltä, ryhtyykö se myös toimiin edistääkseen asianmukaisten alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumista kyseisen vesiviranomaisen hallinnointisuunnitelmiin? |
| --- | --- |

3.

Jos komission on samaa mieltä, ryhtyykö se myös toimiin edistääkseen asianmukaisten alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumista kyseisen vesiviranomaisen hallinnointisuunnitelmiin?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. kesäkuuta 2003)

Laajamittainen rajat ylittävä ja monikansallinen yhteistyö tulvantorjunnan ja tulvasuojelun aloilla on jo käynnissä sekä itse jokialueiden että Euroopan tasolla. Kysyjän mainitsemat Alankomaiden ja Saksan rajalla olevat alueet ovat oivallinen esimerkki tällaisesta rajat ylittävästä yhteistyöstä, suunnittelusta ja toiminnasta Rein- ja Maas-jokien valuma-alueilla.

Kansainvälinen Reinin suojelukomissio hyväksyi vuonna 1998 Rotterdamissa pidetyssä ministerikokouksessa Reinin tulvia koskevan toimintasuunnitelman, jota parhaillaan pannaan täytäntöön, ja tulvantorjunta ja tulvasuojelu ovat äskettäin allekirjoitettujen Maas- ja Schelde-jokia (2) koskevien uusien yleissopimusten keskeisiä osia. Rajat ylittävää yhteistyötä on myös Elben, Tonavan, Oderin ja Schelden valuma-alueilla, ja tulvantorjunta on yksi näiden valtioiden rajat ylittäviä jokia koskevien yleissopimusten säännöissä määriteltyjä tavoitteita.

Tämän rajat ylittävän valuma-alueita koskevan yhteistyön ohella komissio, jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot ovat aloittaneet — vesipolitiikan puitedirektiivin (3) muodollisten rajojen ulkopuolella — laajan yhteistyön tulvien ennustamiseksi, torjumiseksi ja vaikutusten lieventämiseksi. Tietojen, asiantuntemuksen ja kokemuksen vaihdon perusteella laaditaan vuoden 2003 aikana yhteinen asiakirja parhaista käytännöistä tulvien ennustamiseksi, torjumiseksi ja vaikutusten lieventämiseksi. Komissio on myös laatimassa monialaista aloitetta, jonka kohteena ovat ympäristöriskit (metsäpalot, maanjäristykset, tulvat ja tekniset riskit). Aihetta koskevan komission tiedonannon odotetaan valmistuvan vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla. Komissio harkitsee mahdollisen lainsäädäntökehyksen tarvetta ja laajuutta tästä tiedonannosta käytävän keskustelun ja parhaita käytäntöjä koskevan vertailun perusteella. Samaan aikaan komission yhteinen tutkimuskeskus on kehittänyt välineen Oder-joen valuma-alueen tulvien ennustamiseksi ja mallintamiseksi. Tätä välinettä on nyt tarkoitus soveltaa ja käyttää myös Elben ja Tonavan valuma-alueisiin.

Tulvantorjuntaan ja tulvasuojeluun liittyvää rajat ylittävää ja monikansallista yhteistyötä edistetään ja tuetaan taloudellisesti myös yhteisön rahoitusvälineillä. Kysyjän mainitseman Saksan ja Alankomaiden raja-alueen osalta voidaan todeta, että monikansallinen IRMA-aloite (Interreg Rhine Maas Activities) on juuri saatu menestyksekkäästi päätökseen. Sen monikansallisena yhteistyönä toteutettuun suunnitteluun ja täytäntöönpanoon osallistuivat Belgian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden ja Sveitsin kansalliset, alueelliset ja paikallisyhteisöjen tasot. Yhteisön rahoitusta on saatu Euroopan aluekehitys- rahastosta (EAKR) Interreg-yhteisöaloitteelle myönnettynä tukena. Rein- ja Maas-jokien alueiden tulvantorjuntaan ja tulvasuojeluun ja liittyviin toimiin on myönnetty EAKR:sta yli 140 miljoonaa euroa, joten investoinnin kokonaissumma on yli 400 miljoonaa euroa. Tämän monikansallisen yhteistyön yhteydessä tehdyt havainnot ja siitä saadut myönteiset tulokset on juuri esitelty Düsseldorfissa 11. huhtikuuta 2003 pidetyssä kokouksessa, johon osallistuivat Saksan ja Alankomaiden ministeriöt, alueet ja vesiasioita käsittelevät lautakunnat, sekä nimellä ”Hoogwater dreigt ... samen sterk!/Impeding floods ... united we stand!” julkaistussa kirjasessa, johon on kirjoittanut esipuheen Alankomaiden asunto-, aluesuunnittelu- ja ympäristöministeri H. Kamp. IRMA-ohjelmalla aloitettua työtä jatketaan rakennerahastojen nykyisellä ohjelmakaudella (2000—2006) Interreg III -yhteisöaloitteeseen kuuluvassa Luoteis-Eurooppa-ohjelmassa. Tätä ohjelmaa varten on varattu noin 92,3 miljoonaa euroa, josta 46,2 miljoonaa euroa tulee EAKR:ltä tulvantorjuntaan ja tulvasuojeluun kuuluviin tulvavahinkojen estämistä (4) koskeviin toimenpiteisiin.

Maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (5) 33 artiklan mukaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) voidaan myöntää tukea vesivarojen hoitoon, mihin voisivat kuulua tulvantorjuntaan liittyvät toimenpiteet. Tämän asetuksen nojalla on myös mahdollista ottaa käyttöön välineitä, joilla maa- ja metsätalouden tuotantomahdollisuuksia voidaan varjella luonnononnettomuuksilta. Jäsenvaltiot voivat sisällyttää nämä toimenpiteet maaseudun kehittämistä koskeviin suunnitelmiinsa. Toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä rajat ylittävää yhteistyötä tällaisten toimenpiteiden suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi osana tulvien estämistä koskevaa kokonaissuunnitelmaa.

---

(1)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  Uudet kansainväliset yleissopimukset Maas-joen ja Schelde-joen suojelemiseksi, allekirjoitettu Gentissä 3. joulukuuta 2002; Maas: http://www.cipm-icbm.be/accord.asp; Schelde: http://www.icbs-cipe.com/NL/d_frameset.htm.

(3)  Vaikka vesipolitiikan puitedirektiivillä halutaan myötävaikuttaa tulvien ja kuivuuden vaikutusten lieventämiseen (vrt. 1 artiklan e alakohta), siinä ei sinänsä aseteta tulvantorjuntaa ja tulvasuojelua koskevia toiminnallisia tavoitteita, ei ainakaan perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdassa vahvistetun oikeusperustan mukaisesti; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23. lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000).

(4)  http://www.nweurope.org.

(5)  Neuvoston asetus (EY N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, 26.6.1999).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/39

---

(2004/C 70 E/043)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1380/03

esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle

(15. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Palkanlisät Saksassa

Saksalaiset käsityöläiset voivat tanskalaisten tiedotusvälineiden mukaan saada Saksan valtiolta palkanlisää, joka tekee heidän työvoimastaan huomattavasti halvempaa. Jotkut saksalaiset rakennusyritykset ovat ilmeisesti tämän palkanlisän turvin yrittäneet päästä Tanskan rakennusmarkkinoille. Palkanlisän ansiosta ne voivat alentaa hintoja ja siten voittaa kilpailussa tanskalaiset rakennusyritykset, jotka eivät saa palkanlisää.

Voiko komissio ilmoittaa, eikö tällaisen palkanlisän maksaminen käytännössä ole kilpailua vääristävää ja EU:n kilpailusäädösten vastaista?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(4. kesäkuuta 2003)

Komission hallussa olevien tietojen perusteella ei voi saada selville, sovelletaanko Saksassa julkista tukitoimenpidettä, jota on kuvattu tanskalaisissa tiedotusvälineissä ja johon parlamentin jäsen viittaa. Komissio onkin pyytänyt Saksaa toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot. Jos Saksassa on käytössä kyseinen toimenpide ja jos sen katsotaan sisältävän valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä sekä jos kyseistä tukea ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta 12. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen annetun komission ryhmäpoikkeusasetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1) nojalla, sen soveltuvuutta arvioidaan asianmukaisten valtiontukisääntöjen perusteella.

---

(1)  EYVL L 337, 13.12.2002 ja oikaisu EYVL L 349, 24.12.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/40

---

(2004/C 70 E/044)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1392/03

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) ja Timothy Kirkhope (PPE-DE) neuvostolle

(15. huhtikuuta 2003)

Aihe:   Rasismi ja muukalaisviha eurooppalaisen pidätysmääräyksen näkökulmasta

Kaksoisrangaistavuuden periaate poistettiin 32 rikoksesta, joihin sovelletaan eurooppalaista pidätys-määräystä; näihin kuuluu mm. rasismi ja muukalaisviha.

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hiljattain ilmoittanut parlamentissa käydyissä keskusteluissa, että ministerineuvostossa saavutetun sopimuksen mukaan henkilöä, joka on tehnyt rasistisen tai muukalaisvihamielisen rikoksen, ei voitaisi luovuttaa toiseen jäsenvaltioon, jos rikosta ei ole tehty luovutusta pyytävässä valtiossa. Esimerkiksi Belgian tai Ranskan viranomaiset eivät voisi vaatia Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisen luovuttamista, jos henkilö on tehnyt rikoksen Yhdistyneessä kuningaskunnassa, eikä siis Belgiassa tai Ranskassa. Onko tämä oikeanlainen tulkinta neuvoston päättämästä kannasta?

Neuvosto on myöskin sopinut erityistoimista lehdistönvapauden suojelemiseksi. Millainen on suojelun tarkka sanamuoto? Johtaako tämä siihen, että kansalaisten ja lehdistön sananvapautta suojellaan eri tavoin?

Ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 10 artikla kuuluu seuraavasti:

| 1. | Jokaisella on sananvapaus. Tämä oikeus sisältää vapauden pitää mielipiteitä sekä vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia alueellisista rajoista riippumatta ja viranomaisten siihen puuttumatta. Tämä artikla ei estä valtioita tekemästä radio-, televisio- ja elokuvayhtiöitä luvanvaraisiksi. |
| --- | --- |

1.

Jokaisella on sananvapaus. Tämä oikeus sisältää vapauden pitää mielipiteitä sekä vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia alueellisista rajoista riippumatta ja viranomaisten siihen puuttumatta. Tämä artikla ei estä valtioita tekemästä radio-, televisio- ja elokuvayhtiöitä luvanvaraisiksi.

| 2. | Koska näiden vapauksien käyttöön liittyy velvollisuuksia ja vastuuta, se voidaan asettaa sellaisten muodollisuuksien, ehtojen, rajoitusten ja rangaistusten alaiseksi, joista on säädetty laissa ja jotka ovat välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa kansallisen turvallisuuden, alueellisen koskemattomuuden tai yleisen turvallisuuden vuoksi, epäjärjestyksen tai rikollisuuden estämiseksi, terveyden tai moraalin suojaamiseksi, muiden henkilöiden maineen tai oikeuksien turvaamiseksi, luottamuksellisten tietojen paljastumisen estämiseksi, tai tuomioistuinten arvovallan ja puolueettomuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Koska näiden vapauksien käyttöön liittyy velvollisuuksia ja vastuuta, se voidaan asettaa sellaisten muodollisuuksien, ehtojen, rajoitusten ja rangaistusten alaiseksi, joista on säädetty laissa ja jotka ovat välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa kansallisen turvallisuuden, alueellisen koskemattomuuden tai yleisen turvallisuuden vuoksi, epäjärjestyksen tai rikollisuuden estämiseksi, terveyden tai moraalin suojaamiseksi, muiden henkilöiden maineen tai oikeuksien turvaamiseksi, luottamuksellisten tietojen paljastumisen estämiseksi, tai tuomioistuinten arvovallan ja puolueettomuuden varmistamiseksi.

Rajoittuvatko rasistiset ja muukalaisvihamieliset rikokset sellaisiin tekoihin tai ilmaisuihin, jotka yllyttävät väkivaltaisuuteen tai joiden yhteydessä henkilöitä pelotellaan tai uhataan väkivallalla tai tekoihin, jotka uhkaavat yleistä turvallisuutta? Jos vastaus on kielteinen, millä tavalla ehdotukset ovat ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen mukaisia?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto teki 13. kesäkuuta 2002 päätöksen eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä (1). Sillä perustetaan järjestelmä, jolla korvataan periaatteessa 1. tammikuuta 2004 alkaen se pitkällinen ja monimutkainen luovutusjärjestelmä, joka tähän saakka oli käytössä Euroopan unionissa vuonna 1957 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen perusteella.

Eurooppalainen pidätysmääräys mahdollistaa henkilön luovuttamisen puitepäätöksen mukaisin edellytyksin syytetoimenpiteitä tai vapaudenmenetyksen käsittävän rangaistuksen tai turvaamistoimenpiteen täytäntöön-panemista varten. Puitepäätöksessä vahvistetaan eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan täytäntöönpanopäätöksen määräajat ja menettelyt (17 artikla) ja määritellään henkilön luovutusta koskevat määräajat (23 artikla).

Neuvosto katsoo, että uuden yksinkertaistetun järjestelmän perustaminen tuomittujen tai epäiltyjen henkilöiden luovutusta rikosoikeudellisten tuomioiden täytäntöönpanoa tai syytetoimia varten on oikeudenkäytön etujen mukaista:

| — | Oikeudenkäynti tapahtuu valtiossa, joka on antanut eurooppalaisen pidätysmääräyksen. |
| --- | --- |

—

Oikeudenkäynti tapahtuu valtiossa, joka on antanut eurooppalaisen pidätysmääräyksen.

| — | Rikos on useimmiten tehty kyseisessä valtiossa. |
| --- | --- |

—

Rikos on useimmiten tehty kyseisessä valtiossa.

| — | Rikoksen uhrit ovat useimmiten myös kyseisessä valtiossa, ja on heidän etujensa mukaista, että oikeudenkäynti toteutuu mahdollisimman nopeasti, ja samalla suojellaan väitetyn rikoksentekijän etuja. |
| --- | --- |

—

Rikoksen uhrit ovat useimmiten myös kyseisessä valtiossa, ja on heidän etujensa mukaista, että oikeudenkäynti toteutuu mahdollisimman nopeasti, ja samalla suojellaan väitetyn rikoksentekijän etuja.

Neuvosto katsoo, että vanha luovutusjärjestelmä ei vastannut riittävästi niihin tarpeisiin, joita perustamissopimuksen tavoite vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvasta alueesta asettaa, ja että se oli korvattava nykyaikaisella järjestelmällä, joka myös suojaisi asianmukaisemmin rikoksentekijän etuja.

Neuvosto on tämän tavoitteen saavuttamiseksi muun muassa päättänyt poistaa kaksoisrangaistavuuden 32 rikostyypin osalta, joihin kuuluvat rasismi ja muukalaisviha (katso puitepäätöksen 2 artiklan 2 kohta). Teon perustekijät määritetään eurooppalaisen pidätysmääräyksen antavan jäsenvaltion laissa. Jos eurooppalainen pidätysmääräys on annettu esimerkiksi Ranskassa, rikos määritetään Ranskan lain mukaan.

Puitepäätökseen on kuitenkin sisällytetty yli kymmenen pakollista ja harkinnanvaraista kieltäytymisperustetta oikeuden ja täytäntöönpanojäsenvaltion etujen suojelemiseksi. Yksi tällainen kieltäytymisperuste olisi se, että eurooppalainen pidätysmääräys koskee rikosta, joka on tehty täytäntöönpanojäsenvaltion lainsäädännön mukaan kokonaan tai osittain täytäntöönpanojäsenvaltion alueella tai sen alueeseen rinnastettavassa paikassa (katso puitepäätöksen 4 artiklan 7 kohdan a alakohta).

Jos esimerkiksi jonkin jäsenvaltion tuomari parlamentin jäsenen esittämässä esimerkissä antaisi pidätysmääräyksen rikoksesta, joka on tehty jossakin toisessa jäsenvaltiossa, jälkimmäinen jäsenvaltio voisi kieltäytyä määräyksen täytäntöönpanosta. Se voisi kieltäytyä määräyksen täytäntöönpanosta myös, jos rikos olisi tapahtunut pidätysmääräyksen antaneen jäsenvaltion alueen ulkopuolella ja jos sen kansallinen laki ei sallisi syytteen nostamista samasta rikoksesta siinä tapauksessa, että se olisi tehty sen alueen ulkopuolella (katso 4 artiklan 7 kohdan b alakohta).

Kansalaisuus ei vaikuta näiden säännösten soveltamiseen, mutta puitepäätöksessä on muita säännöksiä, jotka koskevat rikoksentekijän kansalaisuuteen liittyviä suojalausekkeita.

Lisäksi neuvosto haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion puitepäätöksen 1 artiklan 3 kohtaan, jossa nimenomaan todetaan, ettei puitepäätös vaikuta velvoitteeseen kunnioittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa taattuja perusoikeuksia ja keskeisiä oikeusperiaatteita. Tämä olisi ollut selvää jo perustamissopimuksen itsensä nojalla, joten oikeudellisesti katsoen tällaisen lausekkeen sisällyttäminen puitepäätökseen ei olisi ollut tarpeen, mutta neuvosto katsoi asianmukaiseksi vahvistaa asian puitepäätöksessä.

Neuvosto haluaa kiinnittää huomiota myös johdanto-osan 12 kappaleeseen, jossa niin ikään korostetaan edellä mainittua periaatetta. Sitä paitsi kaikki jäsenvaltiot ovat Euroopan ihmisoikeussopimuksen sopimuspuolia, ja niitä sitovat sen määräykset.

Lopuksi todettakoon, että neuvosto käsitteli ehdotusta neuvoston puitepäätökseksi rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta viimeksi kokouksessaan 27. ja 28. helmikuuta 2003. Eri valtuuskunnat tekivät tällöin useita varaumia ehdotukseen. Huolimatta jatkokeskusteluista, joita ehdotuksesta sen jälkeen 36 artiklan komiteassa käytiin, tekstistä ei ole vielä päästy kompromissiin. Avoinna olevia kysymyksiä ovat varsinkin rasismia ja muukalaisvihaa koskevien rikosten tarkka määrittely sekä kyseisiä rikoksia koskevien rikosoikeudellisten seuraamusten soveltamisalan mahdolliset rajoitukset, mukaan lukien painovapauteen liittyvät rajoitukset.

---

(1)  EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/42

---

(2004/C 70 E/045)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1477/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. toukokuuta 2003)

Aihe:   ”Voi ja muut maitorasvat” — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki

Kirjallisen kysymyksen P-3202/02 (1) vastauksessa on mukana luettelo tuonnin määrästä ja vientitukeen oikeutettujen tuotteiden tuen määrästä euroina.

Tästä luettelosta, joka koskee CN-koodiin 0405 kuuluvan voin ja muiden maitorasvojen vientiä Vatikaanivaltioon käy ilmi:

| a) | vuonna 1998 Itävallasta tuotiin 155 kiloa, josta maksettiin vientitukea 272 200,57 euroa eli 1 756,13 euroa/kilo |
| --- | --- |

a)

vuonna 1998 Itävallasta tuotiin 155 kiloa, josta maksettiin vientitukea 272 200,57 euroa eli 1 756,13 euroa/kilo

| b) | vuonna 1999 Italiasta tuotiin 0,064 kiloa, josta maksettiin vientitukea 402,90 euroa eli 6 295,31 euroa/kilo. |
| --- | --- |

b)

vuonna 1999 Italiasta tuotiin 0,064 kiloa, josta maksettiin vientitukea 402,90 euroa eli 6 295,31 euroa/kilo.

Todennäköisesti vuonna 1998 vietiin 155 000 kiloa ja vuonna 2000 noin 230 kiloa. Vientituen määrä vaihtelee uskottavammissa luvuissa 1,76 ja 1,75 euroa/viety kilo lihaa.

Näiden korjausten jälkeen näyttää siltä, että vuonna 1998 kokonaisvienti olisi 174 215,500 kiloa, vuonna 1999 156 230 kiloa, vuonna 2000 145 560 kiloa ja vuonna 2001 146 200 kiloa.

Asetuksen EY N:o 419/2002 (2) mukaan luettelon lukuja, jotka ovat tietopankista CATS, voidaan käyttää seurantaan ja arviointiin.

Taulukossa täsmennetään, että mittayksiköt, painot ja euromääräiset summat ovat jäsenvaltioiden toimittamia.

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | kenellä on vastuu tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot; |
| --- | --- |

—

kenellä on vastuu tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot;

| — | mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 0405 kuuluvan voin ja muiden maitorasvojen viennin määrästä Vatikaanivaltioon; |
| --- | --- |

—

mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 0405 kuuluvan voin ja muiden maitorasvojen viennin määrästä Vatikaanivaltioon;

| — | onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa? |
| --- | --- |

—

onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa?

---

(1)  EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172.

(2)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 8.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/42

---

(2004/C 70 E/046)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. toukokuuta 2003)

Aihe:   ”Naudanliha, tuore tai jäähdytetty” — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki

Kirjallisen kysymyksen P-3202/02 (1) vastauksessa on mukana luettelo tuonnin määrästä ja vientitukeen oikeutettujen tuotteiden tuen määrästä euroina.

Tästä taulukosta, joka koskee CN-koodiin 0201 kuuluvan naudanlihan vientiä Vatikanivaltioon käy ilmi:

| a) | vuonna 1999 Italiasta vietiin 39,592 kiloa, josta maksettiin vientitukea 256 405,34 euroa eli 6 476,19 euroa/kilo |
| --- | --- |

a)

vuonna 1999 Italiasta vietiin 39,592 kiloa, josta maksettiin vientitukea 256 405,34 euroa eli 6 476,19 euroa/kilo

| b) | vuonna 2000 Italiasta vietiin 38,985 kiloa, josta maksettiin vientitukea 305 341,16 euroa eli 7 832,27 euroa/kilo. |
| --- | --- |

b)

vuonna 2000 Italiasta vietiin 38,985 kiloa, josta maksettiin vientitukea 305 341,16 euroa eli 7 832,27 euroa/kilo.

Todennäköisesti vuonna 1999 vietiin 395 920 kiloa ja vuonna 2000 389 850 kiloa, josta vientituen määrä olisi uskottavammissa luvuissa 0,65 ja 0,78 euroa/viety kilo lihaa.

Näiden korjausten jälkeen näyttää siltä, että vuonna 1998 kokonaisvienti olisi 346 233 kiloa, vuonna 1999 963 646 kiloa, vuonna 2000 730 798,210 kiloa ja vuonna 2001 212 249,800 kiloa.

Asetuksen EY N:o 419/2002 (2) mukaan luettelon lukuja, jotka ovat tietopankista CATS, voidaan käyttää seurantaan ja arviointiin.

Taulukossa täsmennetään, että mittayksiköt, painot ja euromääräiset summat ovat jäsenvaltioiden toimittamia.

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | kenellä on vastuu tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot; |
| --- | --- |

—

kenellä on vastuu tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot;

| — | mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 0201 kuuluvan naudanlihan viennin määrästä Vatikaanivaltioon; |
| --- | --- |

—

mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 0201 kuuluvan naudanlihan viennin määrästä Vatikaanivaltioon;

| — | onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa? |
| --- | --- |

—

onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa?

---

(1)  EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172.

(2)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 8.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/43

---

(2004/C 70 E/047)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1479/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. toukokuuta 2003)

Aihe:   Pakastetun ja tuoreen naudanlihan vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja lihatiskien hoito Vatikaanin myymälässä

Eräässä haastattelussa, joka julkaistiin maaliskuussa 2001 Eurocarni osaston mainoksen yhteydessä, Ruggero Guidoni, joka omistaa Torrevecchiassa (Roomassa) sijaitsevan yrityksen Guidocarni, antoi tiedoksi: ”vuonna 2000 Reggio Emilian Unicarni-yritys sai urakan toimittaa lihaa valintamyymälä Governatore del Vaticanoon, josta noin 10 000 yhteisön asukasta ja luostareiden hankkijaa voi ostaa henkilökortilla. Ildo Cigarini, joka on Unicarnin johtaja, pyysi meitä hoitamaan Vatikaanin myymälän lihatiskejä, ja me menimme mukaan 30 prosentilla yhtiöön Roma Carni 2000, joka perustettiin varta vasten. Pakasteita valmistava CIR-yritys on myös mukana. Ennustettu liikevaihto oli 15—20 miljardia vuodessa. Parempi tulos olisi ollut myös mahdollista. Valitettavasti taloudellinen kriisi sotki nämä ennusteet”.

Vuosina 1998—2001 Vatikaani toi jäsenvaltioista 2 252 927 kiloa lihaa, josta maksettiin vientitukea. Lihaa tuotiin Belgiasta (57 984 kiloa), Irlannista (222 601 kiloa), Italiasta (804 447 kiloa) ja Hollannista (1167 894 kiloa).

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | mitä keinoja EU tai Italian valtio aikovat käyttää varmistaakseen, ettei Vatikaani pane EU:n markkinoille uudelleen liikkeelle tuotteita, jotka saavat vientitukea; |
| --- | --- |

—

mitä keinoja EU tai Italian valtio aikovat käyttää varmistaakseen, ettei Vatikaani pane EU:n markkinoille uudelleen liikkeelle tuotteita, jotka saavat vientitukea;

| — | toimittavatko yritykset tai yritys, joka voitti urakan lihanmyynnistä, lihan suoraan Vatikaaniin vai käytetäänkö välikäsiä; |
| --- | --- |

—

toimittavatko yritykset tai yritys, joka voitti urakan lihanmyynnistä, lihan suoraan Vatikaaniin vai käytetäänkö välikäsiä;

| — | mitkä belgialaiset, irlantilaiset, hollantilaiset ja italialaiset yritykset ovat vieneet lihaa Vatikaaniin vuosina 1998—2001? |
| --- | --- |

—

mitkä belgialaiset, irlantilaiset, hollantilaiset ja italialaiset yritykset ovat vieneet lihaa Vatikaaniin vuosina 1998—2001?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/44

---

(2004/C 70 E/048)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1480/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. toukokuuta 2003)

Aihe:   ”Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät” — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki

Kirjallisen kysymyksen P-3202/02 (1) vastauksessa on mukana luettelo viedyistä tuotteista, tuonnin määrästä ja vientitukeen oikeutettujen tuotteiden tuen määrästä euroina.

Tästä luettelosta, joka koskee CN-koodiin 1701 kuuluvan sokerin vientiä Vatikaanivaltioon käy ilmi, että:

| a) | vuonna 1999 Italiasta vietiin 79,075 kiloa, josta maksettiin vientitukea 385 731,05 euroa eli 4878,04 euroa/kilo |
| --- | --- |

a)

vuonna 1999 Italiasta vietiin 79,075 kiloa, josta maksettiin vientitukea 385 731,05 euroa eli 4878,04 euroa/kilo

| b) | vuonna 2000 Italiasta vietiin 70,115 kiloa, josta maksettiin vientitukea 356 906,17 euroa eli 5 090,30 euroa/kilo |
| --- | --- |

b)

vuonna 2000 Italiasta vietiin 70,115 kiloa, josta maksettiin vientitukea 356 906,17 euroa eli 5 090,30 euroa/kilo

| c) | tästä puuttuu kaksi kohtaa ja puuttuvat määrät ovat seuraavat:






  1. | vuonna 1998 Ranskasta tuotiin 0,110 kiloa, josta maksettiin vientitukea 44,18 euroa; |
| --- | --- | --- |

c)

tästä puuttuu kaksi kohtaa ja puuttuvat määrät ovat seuraavat:

1.

vuonna 1998 Ranskasta tuotiin 0,110 kiloa, josta maksettiin vientitukea 44,18 euroa;

| 2. | vuonna 1999 Espanjasta tuotiin 28,030 kiloa, josta maksettiin vientitukea 1 268,38 euroa. |
| --- | --- |

2.

vuonna 1999 Espanjasta tuotiin 28,030 kiloa, josta maksettiin vientitukea 1 268,38 euroa.

Todennäköisesti oikeat määrät ovat a) 790 750 kiloa; b) 701150 kiloa; c) 110 kiloa; d) 2 803 kiloa. Vientitukien määrä vaihtelee uskottavammissa luvuissa 0,40 ja 0,51 euroa/viety sokerikilo.

Näiden korjausten jälkeen näyttää siltä, että vuonna 1998 kokonaisvienti olisi 727 810 kiloa, vuonna 1999 793 553 kiloa, vuonna 2000 1 012 800 kiloa ja vuonna 2001 26 435,300 kiloa.

Asetuksen (EY) N:o 419/2002 (2) mukaan luettelon lukuja, jotka ovat tietopankista CATS, voidaan käyttää seurantaan ja arviointiin.

Taulukossa täsmennetään, että mittayksiköt, painot tai määrät ja euromääräiset summat ovat jäsenvaltioiden toimittamia.

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | kenellä on vastuu tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot; |
| --- | --- |

—

kenellä on vastuu tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot;

| — | mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 1701 kuuluvan sokerin viennin määrästä Vatikaanivaltioon; |
| --- | --- |

—

mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 1701 kuuluvan sokerin viennin määrästä Vatikaanivaltioon;

| — | onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa? |
| --- | --- |

—

onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama

yhteinen täydentävä vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-1477/03, E-1478/03, E-1479/03 ja E-1480/03

(7. lokakuuta 2003)

Yhteinen vastaus useampaan kirjalliseen kysymykseen:

| — | Komission asetuksen (EY) N:o 2390/1999 (3) mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain yksityiskohtaiset tiedot kaikista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston tuensaajille suoritetuista yksittäisistä maksuista. Kyseiset atk-tiedot tallennetaan tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvään kirjausketjujärjestelmään (CATS-tietokantaan) myöhempää käyttöä varten. |
| --- | --- |

—

Komission asetuksen (EY) N:o 2390/1999 (3) mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain yksityiskohtaiset tiedot kaikista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston tuensaajille suoritetuista yksittäisistä maksuista. Kyseiset atk-tiedot tallennetaan tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvään kirjausketjujärjestelmään (CATS-tietokantaan) myöhempää käyttöä varten.

| — | Tiedot vastaanotettuaan komissio tekee joukon laatutarkastuksia (koodiluetteloiden noudattaminen, kokonaismäärien vastaavuus vuosittaisten ilmoitusten kanssa, asetuksen noudattaminen, tietojen täydellisyys). Lisäksi osa tiedoista tarkastetaan perusteellisemmin yksityiskohtaisemmissa tilintarkastuksissa tai selvityksissä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaikki jäsenvaltioiden toimittamat tiedot analysoidaan perusteellisesti. Kaikki järjestelmät eivät ensinnäkään kuulu tilintarkastusten piiriin kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi tietojen analysoinnin tarve riippuu tilintarkastuksen luonteesta. |
| --- | --- |

—

Tiedot vastaanotettuaan komissio tekee joukon laatutarkastuksia (koodiluetteloiden noudattaminen, kokonaismäärien vastaavuus vuosittaisten ilmoitusten kanssa, asetuksen noudattaminen, tietojen täydellisyys). Lisäksi osa tiedoista tarkastetaan perusteellisemmin yksityiskohtaisemmissa tilintarkastuksissa tai selvityksissä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaikki jäsenvaltioiden toimittamat tiedot analysoidaan perusteellisesti. Kaikki järjestelmät eivät ensinnäkään kuulu tilintarkastusten piiriin kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi tietojen analysoinnin tarve riippuu tilintarkastuksen luonteesta.

| — | CATS on hyvin laaja EMOTR:n tukiosaston maksujen tietokanta, joka sisältää nykyisellään yli 138 miljoonaa tietuetta. Kukin tietue voi sisältää 128 erilaista kenttää, jotka koskevat maksuja, tuensaajia, hakemuksia, tuotteita ja tarkastuksia. Tämän vuoksi kaikkia yksittäisiä arvoja on mahdotonta tarkastaa. Tämä on vakiomenetelmä, jota sovelletaan muissakin vastaavissa tietokannoissa. |
| --- | --- |

—

CATS on hyvin laaja EMOTR:n tukiosaston maksujen tietokanta, joka sisältää nykyisellään yli 138 miljoonaa tietuetta. Kukin tietue voi sisältää 128 erilaista kenttää, jotka koskevat maksuja, tuensaajia, hakemuksia, tuotteita ja tarkastuksia. Tämän vuoksi kaikkia yksittäisiä arvoja on mahdotonta tarkastaa. Tämä on vakiomenetelmä, jota sovelletaan muissakin vastaavissa tietokannoissa.

| — | CATS-tietokanta perustettiin alunperin komission avuksi maatalousmenojen tilintarkastusten toteuttamiseen. Vaikka tietojen laatu on yleensä riittävä, jotta niitä voidaan käyttää tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen, tietojen käytössä muihin, analyyttisiin tarkoituksiin on nykyisin oltava tarkkana. Kuten arvoisa parlamentin jäsen totesi kirjallisissa kysymyksissään, jotkut jäsenvaltiot ovat tehneet virheitä painoyksiköissä, joissa määrät ilmaistiin (kilogrammoina tai tonneina), mutta tällaiset virheet ovat helposti havaittavissa. |
| --- | --- |

—

CATS-tietokanta perustettiin alunperin komission avuksi maatalousmenojen tilintarkastusten toteuttamiseen. Vaikka tietojen laatu on yleensä riittävä, jotta niitä voidaan käyttää tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen, tietojen käytössä muihin, analyyttisiin tarkoituksiin on nykyisin oltava tarkkana. Kuten arvoisa parlamentin jäsen totesi kirjallisissa kysymyksissään, jotkut jäsenvaltiot ovat tehneet virheitä painoyksiköissä, joissa määrät ilmaistiin (kilogrammoina tai tonneina), mutta tällaiset virheet ovat helposti havaittavissa.

Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1477/03:

| — | Vatikaanivaltioon vietyä voita koskevan kysymyksen osalta komissio viittaa kirjalliseen kysymykseen E-2299/02 (4) antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

—

Vatikaanivaltioon vietyä voita koskevan kysymyksen osalta komissio viittaa kirjalliseen kysymykseen E-2299/02 (4) antamaansa vastaukseen.

Vastaus kysymykseen nro E-1478/03:

| — | Naudanliha-alan vientitukien osalta CATS-tietokannan tiedot, jotka perustuvat jäsenvaltioiden ilmoittamiin tosiasiallisiin maksuihin, eivät ole hyödyllisiä tuetun viennin seurantaa tai ennusteita varten, olipa vienti jaoteltu määräpaikan tai alkuperäjäsenvaltion mukaan, seuraavasta syystä. |
| --- | --- |

—

Naudanliha-alan vientitukien osalta CATS-tietokannan tiedot, jotka perustuvat jäsenvaltioiden ilmoittamiin tosiasiallisiin maksuihin, eivät ole hyödyllisiä tuetun viennin seurantaa tai ennusteita varten, olipa vienti jaoteltu määräpaikan tai alkuperäjäsenvaltion mukaan, seuraavasta syystä.

| — | Vientitukien maksamista koskevissa CATS-tietokannan tilastoissa ja (vientituella tai ilman vientitukea toteutetun) kaupan rekistereitä koskevissa Comext-tietokannan (5) tilastoissa voi olla merkittäviä eroavaisuuksia, mikä johtuu siitä, että (tukeen oikeuttavaa) vientilisenssiä koskevan hakemuksen, vienti-ilmoituksen, tavaroiden fyysisen viennin yhteisön tullialueelta ja tuen maksamisen välillä kuluu runsaasti aikaa. Tämä viive voi olla useita kuukausia ja jopa vuosi riippuen tulliviranomaisten ja asianomaisten jäsenvaltioiden muiden toimivaltaisten viranomaisten hallintomenettelyistä. Viive voi entisestään kasvaa sovelletun tukijärjestelmän mukaan eli riippuen siitä, onko kyseessä ennakkomaksu vai suora vienti. |
| --- | --- |

—

Vientitukien maksamista koskevissa CATS-tietokannan tilastoissa ja (vientituella tai ilman vientitukea toteutetun) kaupan rekistereitä koskevissa Comext-tietokannan (5) tilastoissa voi olla merkittäviä eroavaisuuksia, mikä johtuu siitä, että (tukeen oikeuttavaa) vientilisenssiä koskevan hakemuksen, vienti-ilmoituksen, tavaroiden fyysisen viennin yhteisön tullialueelta ja tuen maksamisen välillä kuluu runsaasti aikaa. Tämä viive voi olla useita kuukausia ja jopa vuosi riippuen tulliviranomaisten ja asianomaisten jäsenvaltioiden muiden toimivaltaisten viranomaisten hallintomenettelyistä. Viive voi entisestään kasvaa sovelletun tukijärjestelmän mukaan eli riippuen siitä, onko kyseessä ennakkomaksu vai suora vienti.

| — | Yhteisöstä Vatikaanivaltioon viedyn naudanlihan määristä todettakoon, että parlamentin jäsenen mainitsemat luvut eivät vastaa kysymyksessä mainittujen vuosien (1998, 1999, 2000 ja 2001) kauppavirtoja vaan kyseisinä vuosina jäsenvaltioiden ilmoitusten perusteella maksettuja tukia. |
| --- | --- |

—

Yhteisöstä Vatikaanivaltioon viedyn naudanlihan määristä todettakoon, että parlamentin jäsenen mainitsemat luvut eivät vastaa kysymyksessä mainittujen vuosien (1998, 1999, 2000 ja 2001) kauppavirtoja vaan kyseisinä vuosina jäsenvaltioiden ilmoitusten perusteella maksettuja tukia.

| — | Comext-tietokannan tietojen mukaan tuoretta ja jäädytettyä naudanlihaa vietiin yhteisöstä Vatikaanivaltioon 1 041,0 tonnia vuonna 1998, 870,3 tonnia vuonna 1999, 516,5 tonnia vuonna 2000, 517,0 tonnia vuonna 2001 ja 566,2 tonnia vuonna 2002 (määrät ilmaistu tuotepainona). Nämä luvut kuvastavat markkinoiden yleisiä suuntauksia noudattavaa kaupan kehitystä, ja niissä näkyy vuosien 2000 ja 2001 BSE-kriisin vaikutus ja kulutuksen vähäinen elpyminen vuonna 2002. |
| --- | --- |

—

Comext-tietokannan tietojen mukaan tuoretta ja jäädytettyä naudanlihaa vietiin yhteisöstä Vatikaanivaltioon 1 041,0 tonnia vuonna 1998, 870,3 tonnia vuonna 1999, 516,5 tonnia vuonna 2000, 517,0 tonnia vuonna 2001 ja 566,2 tonnia vuonna 2002 (määrät ilmaistu tuotepainona). Nämä luvut kuvastavat markkinoiden yleisiä suuntauksia noudattavaa kaupan kehitystä, ja niissä näkyy vuosien 2000 ja 2001 BSE-kriisin vaikutus ja kulutuksen vähäinen elpyminen vuonna 2002.

Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1479/03:

| — | Vatikaanivaltioon vientituen avulla vuosina 1998—2001 vietyjen naudanlihan määrien osalta komissio viittaa kysymykseen E-1478/03 antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

—

Vatikaanivaltioon vientituen avulla vuosina 1998—2001 vietyjen naudanlihan määrien osalta komissio viittaa kysymykseen E-1478/03 antamaansa vastaukseen.

| — | Vatikaaniin vientituen avulla vietyjä tuotteita koskevien erityissäännösten osalta todettakoon, että asiassa sovelletaan Italian ja Vatikaanivaltion välistä tulliyleissopimusta sekä vientitukea koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annettua komission asetusta (EY) N:o 800/1999 (6). |
| --- | --- |

—

Vatikaaniin vientituen avulla vietyjä tuotteita koskevien erityissäännösten osalta todettakoon, että asiassa sovelletaan Italian ja Vatikaanivaltion välistä tulliyleissopimusta sekä vientitukea koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annettua komission asetusta (EY) N:o 800/1999 (6).

| — | Kun vientitukea saavia yhteisön maataloustuotteita viedään Vatikaanivaltioon, sen viranomaisten on todistettava, että nämä tuotteet saatetaan kulutukseen Vatikaanivaltion alueella tai Pyhän Istuimen toimielimissä ja virastoissa. |
| --- | --- |

—

Kun vientitukea saavia yhteisön maataloustuotteita viedään Vatikaanivaltioon, sen viranomaisten on todistettava, että nämä tuotteet saatetaan kulutukseen Vatikaanivaltion alueella tai Pyhän Istuimen toimielimissä ja virastoissa.

| — | Parlamentin jäsenen esittämien, tiettyjen yhtiöiden vientitoimintaa koskevien kahden muun kysymyksen osalta on todettava, että komission on asetuksen (EY) N:o 2390/1999 2 artiklan 3 kohdan nojalla varmistettava sille kyseisen asetuksen perusteella toimitettujen tietojen luottamuksellisuus. Tämän velvoitteensa vuoksi komissio ei voi antaa EMOTR:n tukiosastosta myönnettäviä tukia saavien henkilöiden nimiä. |
| --- | --- |

—

Parlamentin jäsenen esittämien, tiettyjen yhtiöiden vientitoimintaa koskevien kahden muun kysymyksen osalta on todettava, että komission on asetuksen (EY) N:o 2390/1999 2 artiklan 3 kohdan nojalla varmistettava sille kyseisen asetuksen perusteella toimitettujen tietojen luottamuksellisuus. Tämän velvoitteensa vuoksi komissio ei voi antaa EMOTR:n tukiosastosta myönnettäviä tukia saavien henkilöiden nimiä.

Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1480/03:

| — | Yhteisöstä Vatikaanivaltioon vietävän juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin määriä ei valvota erityisesti. Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä vaikuttaa kohtuulliselta. |
| --- | --- |

—

Yhteisöstä Vatikaanivaltioon vietävän juurikas- ja ruokosokerin sekä jähmeän, kemiallisesti puhtaan sakkaroosin määriä ei valvota erityisesti. Vatikaanivaltioon suuntautuvan viennin määrä vaikuttaa kohtuulliselta.

---

(1)  EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172.

(2)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 8.

(3)  Komission asetus (EY) No 2390/1999, annettu 25 päivänä lokakuuta 1999, niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä valvonta- ja ennustetarkoituksia varten (EYVL L 295, 16.11.1999). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) No 1884/2002 (EYVL L 288, 25.10.2002).

(4)  EUVL C 110 E, 8.5.2003.

(5)  Eurostatin ulkomaankaupan tietokanta.

(6)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 444/2003 (EUVL L 67, 12.3.2003).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/46

---

(2004/C 70 E/049)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1486/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(2. toukokuuta 2003)

Aihe:   Virtuaalirasismi

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus tilasi äskettäin tutkimuksen rotuvihaa lietsovien internetsivujen lisääntymisestä. Tietääkö komissio, että tällaiset sivut ovat lisääntyneet, ja mitä mieltä komissio on asiasta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. kesäkuuta 2003)

Komissio tuomitsee jyrkästi rasismin ja muukalaisvihan, jotka selkeästi loukkaavat jäsenvaltioille yhteisiä vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita, joille unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

Komissio esitteli marraskuussa 2001 ehdotuksen puitedirektiiviksi (1). Tämän rikosoikeuden alan säädöksen tarkoitus on varmistaa, että samasta rasistisesta ja muukalaisvastaisesta toiminnasta rangaistaan samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa, ja toisaalta parantaa ja tukea oikeudellista yhteistyötä poistamalla mahdollisia esteitä. Komission valitsemalla lähestymistavalla pyritään varmistamaan, että Internetissä julkaistava rasistinen ja muukalaisvastainen aineisto säädetään rangaistavaksi kaikissa jäsenvaltioissa. Perusajatus sisältyy periaatteeseen, jonka mukaan lainvastaiset teot ovat lainvastaisia myös tietoverkossa. Lisäksi ehdotuksessa esitetään lainkäyttövaltaa koskevat vähimmäisperusteet näiden rikosten osalta. Tällä hetkellä direktiiviä koskevat neuvottelut neuvostossa ovat jumiutuneet, ja komission mielestä on valitettavaa, että jotkin jäsenvaltiot eivät ole halukkaita vahvistamaan aiheeseen liittyvää yhteisön säännöstöä, joka sisältyy neuvoston vuonna 1996 hyväksymään yhteiseen toimintaan (2).

Mitä yhteisön säädöksiin tulee, sähköisestä kaupankäynnistä annetun direktiivin (3) 15 artiklan mukaan palveluntarjoajien, jotka tallentavat palvelun vastaanottajan antamia tietoja tämän pyynnöstä, on välittömästi estettävä tietojen käyttö, kun ne saavat tietää tietojen olevan laittomia.

Direktiivin johdanto-osan 48 kappaleessa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus vaatia säilytyspalvelujen tarjoajia noudattamaan huolenpitovelvoitetta laittomien toimien selville saamista ja ehkäisemistä varten.

Kansainvälisellä tasolla viisitoista maata — mukaan luettuina kymmenen jäsenvaltiota — on allekirjoittanut Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjan, joka koskee tietokonejärjestelmien avulla toteutetun, luonteeltaan rasistisen ja muukalaisvastaisen toiminnan säätämistä rangaistavaksi.

Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva toimintasuunnitelma (4) tarjoaa myös mahdollisuuksia rahoittaa rasismin vastaista toimintaa (vihjelinjoja ja valistusta), ja toimintasuunnitelman puitteissa perustettava Internetin käyttöturvallisuutta käsittelevä foorumi käsittelee käytännön yhteistyön välineitä tällä alalla.

---

(1)  EYVL C 75 E, 26.3.2002.

(2)  EYVL L 185, 24.7.1996.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista, EYVL L 178, 17.7.2000.

(4)  KOM(2002) 152 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/47

---

(2004/C 70 E/050)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1491/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(2. toukokuuta 2003)

Aihe:   10 artiklaa koskevat haasteet

Kuinka monta virallista ilmoitusta ja perusteltua lausuntoa on esitetty Irlantia vastaan EY:n perustamissopimuksen 10 artiklan perusteella toukokuun 1. päivästä 1999 lähtien? Voiko komissio mainita erityisesti yksittäiset valitukset ja EU-direktiivit tai asetukset, jotka koskevat kyseistä asiaa?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(16. kesäkuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen esitti suullisen kysymyksen H-0256/03 toukokuussa 2003 pidetyn parlamentin istunnon kyselytunnilla. Komission tähän kysymykseen antaman vastauksen (1) seurauksena ja 1. toukokuuta 1999 jälkeen tehtiin 15. toukokuuta 2003 kaksi virallista ilmoitusta Irlantia vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti.

Komissio on käynnistänyt rikkomisesta johtuvan menettelyn ja tutkimuksen omasta aloitteestaan eikä yksittäisten kantelujen seurauksena.

---

(1)  Kirjallinen vastaus, 13.5.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/48

---

(2004/C 70 E/051)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1501/03

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(5. toukokuuta 2003)

Aihe:   Kuorma-autojen nopeusrajoittimet

Jatkuvasti tapahtuu suurella nopeudella liikkuvien kuorma-autojen törmäyksiä jonossa seisoviin tai hitaasti liikkuviin ajoneuvoihin. Belgiassa liikenneturvallisuudesta käydyssä parlamenttikeskustelussa otettiin puheeksi kuorma-autojen nopeusrajoittimet. Sitten poliisi, kunnallisviranomaiset, vakuutusyhtiöt ja poliitikot pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, että kuorma-autojen autopilottijärjestelmien käytölle on syytä asettaa rajoituksia. Myös kuorma-autoilijoita edustavat yhdistykset totesivat, että automaattiset järjestelmät heikentävät tarkkaavaisuutta. Esitettiin jopa nopeusrajoittimien kieltämistä Belgiassa, mutta koska niiden käytöstä on säädetty yhteisön tasolla, vain Belgiaa koskeva kielto ei olisi tarkoituksenmukainen.

Mitä mieltä komissio on kuorma-autojen nopeusrajoittimien kieltämisestä?

Yhtyykö komissio Belgian kantaan, että nopeusrajoittimet heikentävät kuljettajien tarkkaavaisuutta ja muodostavat näin vaaran? Mitä tieteellistä tietoa komissiolla on nopeusrajoittimien käytöstä?

Aikooko komissio ryhtyä toimiin kuorma-autojen nopeusrajoittimien kieltämiseksi? Jos aikoo, voiko se antaa lisätietoja asiasta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2003)

Komissio on tietoinen keskustelusta, jota Belgiassa on käyty kuorma-autoihin asennettujen elektronisten nopeudenrajoitinten vaikutuksesta tieturvallisuuteen.

Mitkään komission käytettävissä olevat tiedot eivät kuitenkaan osoita, että kuljettajan tarkkaavaisuuden heikkenemisestä koituva haitta olisi suurempi kuin nopeudenrajoitinten edut kuljettajan ajomukavuuden ja näin ollen turvallisuuden sekä ympäristön kannalta.

Komissio ei katso aiheelliseksi kieltää näiden laitteiden asentamista tai käyttöä. Komissio pyytää niitä jäsenvaltioita, joissa ilmenee ongelmia, kertomaan kokemuksistaan ja voi tarvittaessa käsitellä tarvetta ratkaista asia yhteisön tasolla tätä varten järjestetyissä asiantuntijakokouksissa.

Joka tapauksessa nopeudenrajoitinta pitäisi käyttää ainoastaan liikenteen sujuessa vapaasti. Komissio voisi tarvittaessa kannustaa tiedotuskampanjoita näiden tekniikkojen käyttämiseksi kunnolla.

Komissio seuraa myös kiinnostuneena niiden teknologioiden nopeaa kehitystä, joiden avulla autonvalmistajat pääsevät yhdistämään nopeudenrajoitinten asentamisen muihin varusteisiin, kuten järjestelmiin, joilla valvotaan automaattisesti etäisyyttä edellä kulkevaan ajoneuvoon.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/49

---

(2004/C 70 E/052)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1506/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(5. toukokuuta 2003)

Aihe:   Uusien työpaikkojen laatu

Sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta 6. helmikuuta 2003 annetussa komission tiedonannossa (1) todetaan, että vuodesta 1997 lähtien on luotu yli 10 miljoonaa työpaikkaa, joista naiset ovat täyttäneet 6 miljoonaa.

Enää ei riitä, että luodaan työpaikkoja, vaan on tarpeen tuntea työn laji ja sen laatu.

Siksi pyydän seuraavia jäsenvaliokohtaisia tietoja:

| 1. | Montako työpaikkaa on syntynyt vuosittain kussakin jäsenvaltiossa vuodesta 1997 alkaen sukupuolen ja ikäryhmän mukaan? |
| --- | --- |

1.

Montako työpaikkaa on syntynyt vuosittain kussakin jäsenvaltiossa vuodesta 1997 alkaen sukupuolen ja ikäryhmän mukaan?

| 2. | Miten suuri osa uusista työpaikoista on kokoaikaisia, osa-aikaisia ja määräaikaisiin sopimuksiin perustuvia? |
| --- | --- |

2.

Miten suuri osa uusista työpaikoista on kokoaikaisia, osa-aikaisia ja määräaikaisiin sopimuksiin perustuvia?

| 3. | Mitkä ovat pääasiallisia aloja, joilla uusia työpaikkoja on syntynyt? |
| --- | --- |

3.

Mitkä ovat pääasiallisia aloja, joilla uusia työpaikkoja on syntynyt?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(6. kesäkuuta 2003)

| 1. | Suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetyssä liitteessä 1 olevissa taulukoissa esitetään kussakin jäsenvaltiossa vuosittain luotujen uusien työpaikkojen nettomäärä (tuhansina) vuodesta 1997 alkaen (Eurostatin laatimaan) yhteisön työvoimatutkimukseen perustuvien, kunkin vuoden toisen neljänneksen työllisyystasoa kuvaavien lukujen pohjalta. Erillisissä taulukoissa esitetään uusien työpaikkojen nettomäärä yhteensä sekä uusien työpaikkojen nettomäärän jakautuminen sukupuolen ja ikäryhmän mukaan (ikäryhmissä 15—24, 25—54, 55 — 64). Koko unionissa uusia työpaikkoja on nettomääräisesti syntynyt joka vuosi vuodesta 1997 vuoteen 2002, ja tämä kehitys koskee myös suurinta osaa yksittäisistä jäsenvaltioista. Sukupuolen mukaan luokitellut tiedot osoittavat, että suurin osa koko unionin uusien työpaikkojen nettomäärästä on syntynyt naisten työllisyyden kasvun ansiosta. Ikäryhmittäiset taulukot osoittavat, että ikäryhmä 25—54 on hyötynyt eniten vuosina 1997—2002 luoduista uusista työpaikoista, mutta on myös huomattava, että ikäryhmässä 55 — 64 työpaikkojen määrä on jatkuvasti kasvanut tänä aikana, vaikka muiden ikäryhmien kohdalla yleinen suuntaus on ollut laskeva. |
| --- | --- |

1.

Suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetyssä liitteessä 1 olevissa taulukoissa esitetään kussakin jäsenvaltiossa vuosittain luotujen uusien työpaikkojen nettomäärä (tuhansina) vuodesta 1997 alkaen (Eurostatin laatimaan) yhteisön työvoimatutkimukseen perustuvien, kunkin vuoden toisen neljänneksen työllisyystasoa kuvaavien lukujen pohjalta. Erillisissä taulukoissa esitetään uusien työpaikkojen nettomäärä yhteensä sekä uusien työpaikkojen nettomäärän jakautuminen sukupuolen ja ikäryhmän mukaan (ikäryhmissä 15—24, 25—54, 55 — 64). Koko unionissa uusia työpaikkoja on nettomääräisesti syntynyt joka vuosi vuodesta 1997 vuoteen 2002, ja tämä kehitys koskee myös suurinta osaa yksittäisistä jäsenvaltioista. Sukupuolen mukaan luokitellut tiedot osoittavat, että suurin osa koko unionin uusien työpaikkojen nettomäärästä on syntynyt naisten työllisyyden kasvun ansiosta. Ikäryhmittäiset taulukot osoittavat, että ikäryhmä 25—54 on hyötynyt eniten vuosina 1997—2002 luoduista uusista työpaikoista, mutta on myös huomattava, että ikäryhmässä 55 — 64 työpaikkojen määrä on jatkuvasti kasvanut tänä aikana, vaikka muiden ikäryhmien kohdalla yleinen suuntaus on ollut laskeva.

| 2. | Samaan tietolähteeseen perustuvassa liitteessä 2, joka on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle, esitetään tiedot vuosina 1997—2002 luotujen uusien työpaikkojen nettomäärästä kokoaikaisten ja osa-aikaisten työpaikkojen määrän muutosten mukaan. Lisäksi esitetään muita taulukkoja, joissa annetaan tietoja näiden vuosien välisenä aikana luotujen uusien työpaikkojen nettomäärästä vakinaisten ja määräaikaisiin sopimuksiin perustuvien työsuhteiden mukaan. Tiedot osoittavat, että koko unionissa ajanjaksolla 1997—2002 uusia vakinaisia työpaikkoja on syntynyt nettomääräisesti yli kaksinkertaisesti osa-aikaisiin työpaikkoihin verrattuna ja että vakinaisia työpaikkoja on nettomääräisesti syntynyt lähes nelinkertainen määrä määräaikaisiin työpaikkoihin verrattuna. Vain Belgiassa, Saksassa ja Itävallassa kokoaikaisten työpaikkojen määrä väheni tänä aikana; osa-aikaisten työpaikkojen määrä väheni puolestaan vain Tanskassa ja Ruotsissa. Kaikissa jäsenvaltiossa vakinaisten työpaikkojen määrä kasvoi. Määräaikaisten työpaikkojen määrä väheni Tanskassa, Irlannissa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

2.

Samaan tietolähteeseen perustuvassa liitteessä 2, joka on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle, esitetään tiedot vuosina 1997—2002 luotujen uusien työpaikkojen nettomäärästä kokoaikaisten ja osa-aikaisten työpaikkojen määrän muutosten mukaan. Lisäksi esitetään muita taulukkoja, joissa annetaan tietoja näiden vuosien välisenä aikana luotujen uusien työpaikkojen nettomäärästä vakinaisten ja määräaikaisiin sopimuksiin perustuvien työsuhteiden mukaan. Tiedot osoittavat, että koko unionissa ajanjaksolla 1997—2002 uusia vakinaisia työpaikkoja on syntynyt nettomääräisesti yli kaksinkertaisesti osa-aikaisiin työpaikkoihin verrattuna ja että vakinaisia työpaikkoja on nettomääräisesti syntynyt lähes nelinkertainen määrä määräaikaisiin työpaikkoihin verrattuna. Vain Belgiassa, Saksassa ja Itävallassa kokoaikaisten työpaikkojen määrä väheni tänä aikana; osa-aikaisten työpaikkojen määrä väheni puolestaan vain Tanskassa ja Ruotsissa. Kaikissa jäsenvaltiossa vakinaisten työpaikkojen määrä kasvoi. Määräaikaisten työpaikkojen määrä väheni Tanskassa, Irlannissa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 3. | Suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetyssä liitteessä 3 olevassa taulukossa, joka pohjautuu (Eurostatin laatiman) yhteisön työvoimatutkimuksen tietoihin, esitetään kunkin jäsenvaltion työllisyyskehitys pääaloittain (maatalous, teollisuus, palvelualat) vuosina 1997—2002. Tästä taulukosta käy selkeästi ilmi, että maataloudessa työpaikkojen nettomäärä on vähentynyt kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1997—2002, kun taas kaikissa jäsenvaltioissa on syntynyt merkittävästi uusia palvelualojen työpaikkoja. Teollisuudessa työllisyyskehitys on vaihdellut eri jäsenvaltioissa: Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Suomessa sekä vähäisemmässä määrin Alankomaissa ja Itävallassa alan työllisyys parantui vuosina 1997—2002. Tämän vuoksi uusien teollisuustyöpaikkojen nettomäärä on kasvanut koko unionin alueella. |
| --- | --- |

3.

Suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetyssä liitteessä 3 olevassa taulukossa, joka pohjautuu (Eurostatin laatiman) yhteisön työvoimatutkimuksen tietoihin, esitetään kunkin jäsenvaltion työllisyyskehitys pääaloittain (maatalous, teollisuus, palvelualat) vuosina 1997—2002. Tästä taulukosta käy selkeästi ilmi, että maataloudessa työpaikkojen nettomäärä on vähentynyt kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1997—2002, kun taas kaikissa jäsenvaltioissa on syntynyt merkittävästi uusia palvelualojen työpaikkoja. Teollisuudessa työllisyyskehitys on vaihdellut eri jäsenvaltioissa: Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Suomessa sekä vähäisemmässä määrin Alankomaissa ja Itävallassa alan työllisyys parantui vuosina 1997—2002. Tämän vuoksi uusien teollisuustyöpaikkojen nettomäärä on kasvanut koko unionin alueella.

---

(1)  KOM(2003) 57 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/50

---

(2004/C 70 E/053)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1600/03

esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) ja Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(12. toukokuuta 2003)

Aihe:   Mielivaltainen omaisuuden pakkolunastus Valencian maakunnassa Espanjassa

Voiko komissio vahvistaa, onko omaisuuslaki, joka otettiin käyttöön Valencian maakunnassa vuonna 1994 Espanjan viimeisen sosialistisen hallituksen aikana ja joka sallii tonttikeinottelijoiden lunastaa maan sen omistajilta paikallisten viranomaisten suostumuksella, vielä voimassa? Britannian lehdistö raportoi, että yksityiset keinottelijat tekevät sopimuksia alueen kaupunginvaltuutettujen kanssa ja omaisuuden ja maan takavarikointien määrä on kasvanut. Maanomistajia on vaadittu vastaamaan ehdotuksiin 15 päivän kuluessa ja nämä ehdotukset on lähetetty usein juuri silloin, kun omistajat ovat olleet lomalla. Esimerkiksi erään Britannian kansalaisen raportoitiin nähneen kaksi miestä kävelevän hänen tilaansa ympäröivän viinitilan läpi. Hän sai selville vuosi sen jälkeen, että kyseiset miehet olivat keinottelijoita, jotka olivat hakeneet paikallisilta viranomaisilta lupaa hänen talonsa ottamiseksi kaupunkisuunnittelun piiriin. Pitkän oikeustaistelun jälkeen hänet loppujen lopuksi pakotettiin luovuttamaan kaksi kolmasosaa omaisuudestaan, mukaan lukien uima-allas, keittiö, makuuhuone sekä noin 6 650 euroa käteistä rahaa. Omaisuuden tai sen osan mielivaltaisen riistämisen lisäksi omistajia vaaditaan maksamaan keinottelijoille uusien teiden rakentamisesta, katuvaloista ja keinottelijoiden rakentamien uusien asuntojen viemäriverkoista. Maksuja eivät määrää paikalliset viranomaiset vaan keinottelijat ja niiden määrä voi liikkua tuhansissa tai jopa kymmenissä tuhansissa euroissa.

Suurin osa asukkaista, joita tämä koskee, on yleensä toisten EU-maiden kansalaisia. Viimeisen 15 vuoden aikana Espanjaan on tullut paljon ulkomaista pääomaa. Tämä on edistänyt suuresti sekä Espanjan hiljattaista talouskasvua että vientiä. EY:n perussopimukset kieltävät toisiin EU-maiden kansalaisiin kohdistuvan syrjinnän. EY:n perustamissopimuksen konsolidoidun version 14 artiklan 2 kohdassa todetaan: ”Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan tämän sopimuksen määräysten mukaisesti” ja 28 artiklassa todetaan: ”Jäsenvaltioiden väliset tuonnin määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet ovat kiellettyjä”.

Onko komissio tietoinen tästä erikoisesta tilanteesta? Onko asia tuotu Espanjan hallituksen tietoisuuteen ja onko olemassa jäsenvaltioita laillisesti sitovia sopimuksia, jotka kieltävät omaisuuden mielivaltaisen pakkolunastuksen tai sen sallimisen?

Voiko komissio selvittää, kohdistuvatko nämä pakkolunastukset kohtuuttomasti tai jopa erityisesti muiden EU-maiden Espanjassa asuviin kansalaisiin? Jos näin on, pitääkö komissio tapausta räikeästi perussopimusten vastaisena ja vaatii siinä tapauksessa kyseisten lakien muuttamista tai muussa tapauksessa komission ja tuomioistuimen puuttumista asiaan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(13. kesäkuuta 2003)

Jäsenvaltiot määrittävät maaomaisuuden pakkolunastusta ja muita vastaavia menettelyjä koskevat edellytykset. EY:n perustamissopimuksessa ei ole asiaa koskevia määräyksiä.

Komissio ei tunne asiaan sovellettavaa pakkolunastusta koskevaa Espanjan lainsäädäntöä, eikä sen tiedossa ole, että pakkolunastus kohdistuisi kohtuuttomasti toisten EU-maiden kansalaisiin, kuten kysymyksessä väitetään.

Komissio pyytää Espanjan viranomaisilta tietoa asiasta varmistaakseen, ettei EY:n perustamissopimuksessa määrättyä syrjintäkiellon periaatetta ole rikottu.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/51

---

(2004/C 70 E/054)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1601/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(12. toukokuuta 2003)

Aihe:   Kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskevan tilapäisen rajoituksen poistaminen

Tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita ja tiettyjen prosessoitujen eläinperäisten proteiinien käyttöä ruokinnassa koskevista tietyistä suojatoimenpiteistä tehdyn neuvoston päätöksen 2000/766/EY (1) täytäntöönpanemiseksi tarvittavista valvontatoimenpiteistä annetussa komission päätöksen 2001/9/EY (2) liitteessä 1 määrätään ehdot, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat antaa luvan ruokkia kalajauholla muita kuin märehtiviä eläimiä. Vaikka päätöksen 2000/766/EY määräyksissä sallitaan kalajauhon käyttö sikojen, siipikarjan ja vesiviljelylajien ruokinnassa, päätöksen 2001/9/EY liitteessä 1 määrätyt toimenpiteet ovat niin rajoittavia, että ne tekevät tällaisen käytön mahdottomaksi käytännössä.

Onko komissio tietoinen, minkälaisia taloudellisia vahinkoja kyseiset toimenpiteet aiheuttavat yhteisön kalaöljy- ja kalajauhoteollisuudelle?

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä ratkaistakseen kyseiset vaikeudet ja vähentääkseen mainittuja vahinkoja?

Yhtäältä on otettava huomioon, että komission on tarkasteltava kyseisiä toimenpiteitä 30. kesäkuuta 2003 mennessä ja että ne ovat turvaamistoimia, jotka on hyväksytty ilman riittäviä tieteellisiä perusteita. Toisaalta on muistettava EU:n teollisuudelle aiheutuvat sosiaalis-taloudelliset haitat sekä kyseisen raaka-aineen sopivuus eläinten ravinnoksi. Eikö komissio pidä asianmukaisena, että kyseiset toimenpiteet ja niiden seurauksena kalajauhon käyttöä eläinten ruokinnassa koskeva tilapäinen kielto poistetaan?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. kesäkuuta 2003)

Neuvoston päätöksellä 2000/766/EY (3) (laajennettu rehunkäyttökielto) ja sen täytäntöönpanemiseksi tehdyllä komission päätöksellä 2001/9/EY (4), joita muutettiin viimeksi komission päätöksellä 2002/248/EY (5), pyritään estämään karjan ruokkiminen märehtijäperäisellä lihaluujauholla, joka saattaa sisältää naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE) aiheuttavia prioneja. Päätös on hyvin merkittävä väline BSE:n valvonnassa ja hävittämisessä karjasta ja näin ollen myös naudanlihan turvallisuuden varmistamisessa.

Kalajauhoon sellaisenaan ei liity BSE-vaaraa. Kalajauhon käyttökielto ruokinnassa perustuu valvonta-ongelmiin. Kalajauho saattaa haitata märehtijäperäisen lihaluujauhon esiintymisen valvontaa rehussa. Hiljattain tehdyn yhteistestin alustavat tulokset osoittavat, että nykyisin menetelmin on vaikea havaita 0,1 prosentin nisäkäsperäisen proteiinin esiintymistä rehussa, joka sisältää 5 prosenttia kalajauhoa. Mikroskooppitutkimusten mukauttaminen saattaa kuitenkin tuoda pian käyttöön analyyttisen välineen, jolla kalajauho voidaan erottaa muista eläinproteiineista.

Laajennettua rehunkäyttökieltoa sovelletaan tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (6) mukaisena siirtymätoimenpiteenä 30. kesäkuuta 2003 asti. Komissio on esittänyt parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen kaikkien asetuksen (EY) N:o 999/2001 mukaisten siirtymätoimenpiteiden jatkamisesta, koska jäsenvaltioiden BSE-tilanteen selvittäminen on hieman viivästynyt. Rehunkäyttökiellon osalta komissio on kuitenkin ehdottanut niiden sisällyttämistä asetukseen (EY) N:o 999/2001, jolloin ne eivät enää olisi siirtymätoimenpiteitä. Tämä johtuu siitä, että rehunkäyttökiellon jatkaminen katsotaan nykytilanteessa asianmukaiseksi kaikissa jäsenvaltioissa riippumatta niiden BSE-tilanteesta tulevaisuudessa, jos käyttökiellon poistamisen edellytykset eivät täyty. Saatavilla ei vielä ole asianmukaisia validoituja analyysimenetelmiä märehtijäperäisten proteiinien erottamiseksi muiden lajien proteiineista, ja komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto raportoi edelleen puutteista rehunkäyttökiellon valvonnassa.

Komissio on tietoinen siitä, että kalajauhon käyttöön muiden kuin märehtijöiden rehussa on liittynyt ongelmia, minkä seurauksena kalajauhon markkinat muiden kuin märehtijöiden ruokinnassa ovat pienentyneet vuodesta 2001 alkaen. Ehdotuksella pyritään yksinkertaistamaan tiettyjä kalajauhon käyttöedellytyksiä. Rehunkäyttökiellon asteittainen poistaminen varovaisella ja tieteellisesti perustellulla tavalla voi tulla kysymykseen analyyttisen testauksen kehittyessä seuraavan puolen vuoden tai vuoden kuluessa.

---

(1)  EYVL L 306, 7.12.2000, s. 32.

(2)  EYVL L 2, 5.1.2001, s. 32.

(3)  2000/766/EY: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä joulukuuta 2000, tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita ja eläinperäisten proteiinien käyttöä ruokinnassa koskevista tietyistä suojatoimenpiteistä, EYVL L 306, 7.12.2000.

(4)  2001/9/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä joulukuuta 2000, tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita ja tiettyjen prosessoitujen eläinperäisten proteiinien käyttöä ruokinnassa koskevista tietyistä suojatoimenpiteistä tehdyn neuvoston päätöksen 2000/766/EY täytäntöönpanemiseksi tarvittavista valvontatoimenpiteistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 4412), EYVL L 2, 5.1.2001.

(5)  2002/248/EY: Komission päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2002, neuvoston päätöksen 2000/766/EY ja päätöksen 2001/9/EY muuttamisesta tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ja eläimille syötettävien eläin-proteiinien osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1277), EYVL L 84, 28.3.2002.

(6)  EYVL L 147, 31.5.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/52

---

(2004/C 70 E/055)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1610/03

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle

(7. toukokuuta 2003)

Aihe:   Veden johtamiskyky ja ekologinen virtaama Ebron juoksutuksessa, jota on ehdotettu Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa

Komissio tunnusti 28. maaliskuuta 2003 kysymykseeni E-0509/03 (1) veden laadusta ja Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmasta antamassaan vastuksessa, että Ebron alajuoksulla on johtamiskykyyn liittyviä ongelmia, mutta katsoi, että suositusta suolan enimmäispitoisuudesta ei ylitetä toimittaessa Espanjan hallituksen esittämän suunnitelman mukaan. Eräät tutkijat ja asiantuntijat torjuvat tämän väitteen. He ovat viime vuosina tutkineet keskimääräistä johtamiskykyä joen kyseisellä osalla ja päättelevät, että 1 000 mikrosiemensin tasoa senttimetriä kohti ei voida välttämättä säilyttää. Jos joen juoksutuksen muutos lopulta saadaan valmiiksi, vastaanottavissa uomissa olisi pakko käyttää heikkolaatuista vettä, jonka muuttaminen juotavaksi on kallista.

Johtamiskyvyn lisäksi Ebron juoksutusehdotuksella ei ratkaista myöskään kysymystä ekologisesta virtaamasta, joka nostattaa tunteita kaikissa asianosaisissa sosiaalisissa, poliittisissa ja ympäristöllisissä piireissä (mukaan luettuna Katalonian hallitus). Kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa vahvistetaan, että suiston luonnonympäristön säilyttämiseksi riittää 100m3/s virtaama (3 100 hm3 vuodessa) yhdessä suiston integroidun suojeluohjelman kanssa, jota ei ole vielä laadittu. Katalonian hallitus puolestaan ehdottaa virtaaman nostamista tasolle 135m3/s (4200hm3 vuodessa). Vaikka se olisi parempi kuin vesivarojen hallintasuunnitelmassa alunperin esitetty, sekään ei riittäisi turvaamaan suiston ja sen ympäristön biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä (2).

Jos juoksutus toteutetaan käyttäen virtaamaa 100—135 m3/sekunnissa, melko lyhyellä aikavälillä seurauksena on juoksutettavan veden määrän supistuminen ja lisääntynyt tarve säännellä Ebron uomaa, mikä vaikuttaa epäilemättä veden lopulliseen hintaan (korkeammat kuoletukset ja käyttökulut).

Mihin tietoihin perustuu komission väite, jonka mukaan veden johtamiskyky ei missään tapauksessa ylitä direktiiveissä 75/440 (3) ja 98/83 (4) asetettuja rajoja? Kun otetaan huomioon Ebron veden korkea suolapitoisuus, katsooko komissio, että tällaiset sallivat käytännöt ovat vesipuitedirektiivin mukaisia?

Voiko komissio vahvistaa, että Ebron nykykyisessä juoksutussuunnitelmassa (mukaan luettuna tavoiteltu ekologinen virtaama) veden hinta on alhaisempi kuin muissa vaihtoehdoissa, joita Espanjan hallitus ei harkitse (suolanpoisto, uudelleenkäyttö)?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(13. kesäkuuta 2003)

Kuten vastauksena parlamentin jäsenen aiemmin esittämään kysymykseen E-509/03 todettiin, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/83/EY säädetään, että juomaveden johtokyvyn on oltava 2500 mikrosiemensiä senttimetriä kohti. Jos valvontaohjelmissa havaitaan tämän luvun ylittyneen, jäsenvaltioiden tulee harkita, aiheuttaako tällainen säännösten noudattamatta jättäminen vaaraa ihmisten terveydelle. Lisäksi jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista 26 päivänä kesäkuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä säädetään ohjearvo, 1000 mikrosiemensiä senttimetriä kohti, jota jäsenvaltioiden tulee pyrkiä noudattamaan.

Kuten edellä mainittuun kysymykseen annetussa vastauksessa myös esitetään, Ebron alajuoksulla johtokyvyksi on mitattu tällä hetkellä noin 1 000 mikrosiemensiä senttimetriä kohti. Tässä yhteydessä tulee muistaa, että vesipolitiikan puitedirektiivissä (yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (5)) säädetään vesien hyvän kemiallisen tilan saavuttamisesta vuoteen 2015 mennessä. Jotta veden johtokyky Ebron alajuoksulla olisi vesipolitiikan puitedirektiivin mukainen, johtokyvyn ei voi antaa nousta merkittävästi.

On mahdollista, että suunnitelmat käyttää lisääntyvässä määrin Ebron vettä kasteluun valuma-alueella voivat aiheuttaa veden johtokyvyn nousua Ebron alajuoksulla. Ei ole kuitenkaan ilman muuta syytä olettaa, että ehdotettu veden siirtäminen Ebro-joesta aiheuttaisi sen, että johtokyky ei olisi yhteisön vesilainsäädännön mukainen.

Tarkasteltaessa kysymystä kustannuksista voidaan todeta, etteivät yhteisön lainsäädäntö tai politiikka nimenomaisesti edellytä, että Espanjan viranomaisten tulisi valita kuluiltaan alhaisin vedentuottamistapa. Sen tähden komission ei kuulu antaa tästä aiheesta mielipidettään.

---

(1)  EUVL C 242 E, 9.10.2003, s. 140.

(2)  Komissio on käyttänyt tässä tutkimuksessaan ympäristötutkija Narcís Pratin laatimia tietoja, joiden mukaan tarvittava ekologinen virtaama on 350 hm3, kun otetaan huomioon sellaiset seikat kuin ilmaston muutos.

(3)  EYVL L 194, 25.7.1975, s. 26.

(4)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

(5)  EYVL L 327, 22.12.2000.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/53

---

(2004/C 70 E/056)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1626/03

esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle

(13. toukokuuta 2003)

Aihe:   Yhdysvalloista tuotuja munia ja munatuotteita koskeva kuluttajansuojelu

Ottaen huomioon Euroopan unionin voimassaolevat munantuotantoa koskevat terveystoimenpiteet, miten komissio aikoo varmistaa samantasoisen kuluttajansuojelun myös Yhdysvalloista tuotujen munien ja munatuotteiden osalta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. kesäkuuta 2003)

Voimassaolevan lainsäädännön tarkoituksena on jo nyt varmistaa samantasoinen kuluttajansuojelu niin tuotujen kuin yhteisössä tuotettujenkin munien ja munatuotteiden osalta. Hiljattain Belgiassa toteutetuissa tarkastuksissa ilmeni, että munatuotteissa, Yhdysvalloista tuodut tuotteet mukaan lukien, oli jäämiä kielletyistä aineista. Komissio tarkastelee parhaillaan Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa näitä löytöjä tällaisissa tapauksissa tavallisesti noudatettavan käytännön mukaisesti. Lisäksi komissio on kehottanut jäsenvaltioita lisäämään sekä unionista että kolmansista maista peräisin olevien munatuotteiden tarkastuksia kiellettyjen aineiden osalta. Jäsenvaltioiden on jo nyt toteutettava rutiininomaisia testejä muna-alalla pääasiassa kiellettyjen aineiden jäljittämiseksi neuvoston direktiivin 96/23/EY (1) ja komission päätöksen 97/747/EY (2) mukaisesti.

Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea on neuvotellut jäsenvaltioiden kanssa, ja tilannetta seurataan edelleen tiiviisti erityisesti komission vaatimien entistä laajempien testausten tulosten mukaisesti. Komissio muistutti erityisesti jäsenvaltioita siitä, että niiden on tiedotettava kaikille munajauhon tuottajille ja kauppiaille tarpeesta analysoida toiminnansa vaaroja, määritellä kriittisiä kohtia niiden hallitsemiseksi (HACCP-järjestelmä) sekä määritellä raaka-aineiden jäämien valvonta kriittiseksi kohdaksi. Yleisesti ottaen yhteisön lainsäädännössä esitetään lukuisia terveyttä ja valvontaa koskevia vaatimuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tuontieläimet ja tuontituotteet vastaavat vähintään jäsenvaltioiden tuotantoon ja niiden väliseen kauppaan sovellettavia vaatimuksia. Tuontimunien ja munatuotteiden terveyttä koskevat vaatimukset esitetään 17. joulukuuta 1992 annetussa direktiivissä 92/118/ETY (3). Direktiivin mukaan tuotteiden on oltava lähtöisin kolmannesta maasta, joka kuuluu komission päätöksen 94/278/EY (4) VIII osan mukaan laadittavaan luetteloon. Lisäksi niiden on täytettävä 18. joulukuuta 1996 tehdyssä komission päätöksessä 97/38/EY kansanterveyttä koskevista erityisvaatimuksista ihmisravinnoksi tarkoitettujen munavalmisteiden tuonnissa esitetyt vaatimukset, ja jokaisen munavalmiste-erän mukana on oltava direktiivissä tarkoitettu terveystodistus (5).

Lisäksi kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (6) mukaisesti jokaiselle Yhdysvalloista jäsenvaltioon tarkoitetulle munaerälle ja munavalmiste-erälle on tehtävä asiakirjojen tarkastus, tunnistustarkastus ja fyysinen tarkastus, johon voi kuulua laboratoriotutkimus, jolla varmistetaan samantasoinen kuluttajansuojelu kuin yhteisön lainsäädännössä.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta, EYVL L 125, 23.5.1996.

(2)  Komission päätös 97/747/EY, tehty 27 päivänä lokakuuta 1997, neuvoston direktiivissä 96/23/EY säädettyjen näytteenottotasojen ja -taajuuksien vahvistamisesta tiettyjen aineiden ja niiden jäämien valvomiseksi tietyissä eläintuotteissa, EYVL L 303, 6.11.1997.

(3)  Neuvoston direktiivi 92/118/ETY, annettu 17 päivänä joulukuuta 1992, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista vaatimuksista sellaisten tuotteiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa, joita eivät koske direktiivin 89/662/ETY ja, taudinaiheuttajien osalta, direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I luvussa mainittujen erityisten yhteisön säädösten kyseiset vaatimukset, EYVL L 62, 15.3.1993.

(4)  Komission päätös 94/278/EY, tehty 18 päivänä maaliskuuta 1994, luettelosta kolmansista maista, joista jäsenmaat sallivat tiettyjen neuvoston direktiivissä 92/118/ETY tarkoitettujen tuotteiden tuonnin, EYVL L 120, 11.5.1994.

(5)  EYVL L 14, 17.1.1997.

(6)  EYVL L 24, 30.1.1998.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/54

---

(2004/C 70 E/057)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1627/03

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) ja Toine Manders (ELDR) komissiolle

(13. toukokuuta 2003)

Aihe:   Lintuinfluenssan siitosmunien tuottajille aiheuttamat taloudelliset vaikutukset

Lintuinfluenssa (linturutto) on levinnyt useaan yhteisön jäsenvaltioon. Se on aiheuttanut tuotanto-alalle suuria taloudellisia ongelmia.

Eurooppalaisen lainsäädännön mukaan yritykset, joiden karja tuhotaan, saavat korvauksia. Tämä ei kuitenkaan koske siitosmunien tuottajia.

Tuottajat voivat myydä siitosmunia kulutusta varten, mutta munien markkina-arvo laskee silloin huomattavasti.

| 1. | Katsooko komissio, että olisi mahdollista myöntää tukea pahasti vaikeuksiin joutuneille siitosmunien tuottajille? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että olisi mahdollista myöntää tukea pahasti vaikeuksiin joutuneille siitosmunien tuottajille?

| 2. | Mitä mieltä komissio on mahdollisuudesta luoda siitosmunien lunastusta koskevat järjestelyt? |
| --- | --- |

2.

Mitä mieltä komissio on mahdollisuudesta luoda siitosmunien lunastusta koskevat järjestelyt?

| 3. | Miten komissio aikoo pitkällä aikavälillä puuttua kasvattajille eläinkulkutaudeista välillisesti aiheutuviin suuriin taloudellisiin menetyksiin? Onko komissio valmis harkitsemaan pääasiassa yksityisesti rahoitettavan järjestelmän perustamista, jotta tämänkaltaiset vahingot vakuutettaisiin koko EU:n alueella? |
| --- | --- |

3.

Miten komissio aikoo pitkällä aikavälillä puuttua kasvattajille eläinkulkutaudeista välillisesti aiheutuviin suuriin taloudellisiin menetyksiin? Onko komissio valmis harkitsemaan pääasiassa yksityisesti rahoitettavan järjestelmän perustamista, jotta tämänkaltaiset vahingot vakuutettaisiin koko EU:n alueella?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(18. kesäkuuta 2003)

| 1. | Alankomaat saa mahdollisesti yhteisön eläinlääkintävaroista rahallisia korvauksia, jotka kattavat 50 prosenttia tukikelpoisista menoista ja joilla korvataan maanviljelijöille eläinten pakkoteurastaminen ja munien pakollinen hävittäminen osana toimenpiteitä, joihin on ryhdytty lintuinfluenssan hävittämiseksi. |
| --- | --- |

1.

Alankomaat saa mahdollisesti yhteisön eläinlääkintävaroista rahallisia korvauksia, jotka kattavat 50 prosenttia tukikelpoisista menoista ja joilla korvataan maanviljelijöille eläinten pakkoteurastaminen ja munien pakollinen hävittäminen osana toimenpiteitä, joihin on ryhdytty lintuinfluenssan hävittämiseksi.

| 2. | Asianomaiset jäsenvaltiot voivat kansallisen tukien järjestelmän puitteissa perustaa lunastusjärjestelmän siipikarjaa ja munia varten rajoitusten alaisilla alueilla, edellyttäen, että tällainen ohjelma on maatalouden kansallista tukea koskevien yhteisön sääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

2.

Asianomaiset jäsenvaltiot voivat kansallisen tukien järjestelmän puitteissa perustaa lunastusjärjestelmän siipikarjaa ja munia varten rajoitusten alaisilla alueilla, edellyttäen, että tällainen ohjelma on maatalouden kansallista tukea koskevien yhteisön sääntöjen mukainen.

| 3. | Komissio on jo korostanut vakuutusten merkitystä mahdollisena tapana hoitaa eläinkulkutaudeista välillisesti aiheutuvia taloudellisia menetyksiä. Parhaillaan on valmistumassa komission tukema tätä koskeva tutkimus. |
| --- | --- |

3.

Komissio on jo korostanut vakuutusten merkitystä mahdollisena tapana hoitaa eläinkulkutaudeista välillisesti aiheutuvia taloudellisia menetyksiä. Parhaillaan on valmistumassa komission tukema tätä koskeva tutkimus.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/55

---

(2004/C 70 E/058)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1628/03

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle

(14. toukokuuta 2003)

Aihe:   Reilun kaupan tuotteiden edistäminen EU:ssa

Kolmas viidettä alkavalla reilun kaupan viikolla suomalaiset kansalaisyhteiskunnan toimijat muistuttavat reilun kaupan tuotteista ja kehottavat mm. seurakuntia siirtymään enenevässä määrin käyttämään reilun kaupan kahvia.

Komission jäsenen Pascal Lamyn komission puolesta antamassa vastauksessa kirjallisiin kysymyksiini (P-3856/02, 24. tammikuuta 2003 (1)) todetaan: ”Pitkällä aikavälillä ainoastaan se, että reilun kaupan tuotteiden kysyntä eurooppalaisten kuluttajien keskuudessa jatkaa kasvuaan, saattaa laskea [reilun kaupan tuotteiden] hintoja merkittävästi.”

Onko neuvostossa käsitelty tai aiotaanko käsitellä mahdollisuuksia edistää reilun kaupan tuotteiden kysyntää tuomalla jäsenvaltioissa näkyvästi esiin eurooppalaista reilun kaupan viikkoa (3.-9. toukokuuta)?

Onko neuvostolla aikeita edistää reilun kaupan tuotteiden kysyntää julkisissa hankinnoissa jäsenvaltioissa?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Köyhyyden vähentäminen on EY:n kehityspolitiikan hallitseva tavoite. Neuvosto antoi marraskuussa 2002 pidetyssä istunnossaan (yleiset asiat ja ulkosuhteet) kauppaa ja kehitystä koskevat päätelmänsä, joissa se myönsi, että kaupan vapauttaminen ei sinänsä riitä köyhyyden torjumiseen kehitysmaissa, ja korosti, että olisi luotava tasapainoiset kaupan säännöt, jotka hyödyttävät kaikkia maita ja ottavat huomioon erityisesti vähiten kehittyneet maat.

Neuvosto on sekä tietoinen että vakavasti huolissaan useimpien perustuotteiden hintojen laskusta pitkällä aikavälillä ja on pohtinut asiaa yhdessä komission kanssa maatalouden perustuotteiden kauppaa sekä niiden aiheuttamaa taloudellista riippuvuutta ja köyhyyttä koskevan komission äskettäisen asiakirjan pohjalta, jossa tarkastellaan muun muassa mahdollisuuksia reilun kaupan valtavirtaistamiseen.

Neuvosto suhtautuu myönteisesti reiluun kauppaan, sillä se takaa kehitysmaiden tuottajille suuremmat tulot heidän tuotteistaan sekä paremmat mahdollisuudet löytää uusia markkinoita. Reilu kauppa pyrkii näin osaltaan luomaan edellytyksiä sosiaalisen suojelun ja ympäristönsuojelun tason parantamiseen kehitysmaissa.

Tällä hetkellä ainoat tuotteet, joiden osuus markkinoista EY:n alueella on yli 4 %, ovat banaanit Alankomaissa (4,2 %) ja Luxemburgissa (4 %). Reilun kaupan kahvin kulutus on kasvamassa mutta edelleen hyvin vähäistä. Kaikkien reilun kaupan tuotteiden kokonaisliikevaihdon Euroopassa arvioidaan olevan noin 260 miljoonaa euroa. Reilun kaupan tuotteet ovat yleensä 5—10 % kalliimpia kuin vastaavat alkuperätuotteet, ja liike on lisäksi levinnyt lähinnä Eurooppaan.

USA:ssa se on lähes tuntematon: esimerkiksi reilun kaupan kahvin osuus on vain 0,15 % maan markkinoista. Näin ollen kasvulle on edellytyksiä, mutta kuluttajien aikomusten ja todellisen ostokäyttäytymisen lähentyminen vaatii todennäköisesti aikaa ja edellyttää kyseisten tuotteiden suurempaa esilläoloa ja kuluttajien hyväksyntää. On siis syytä aktiivisesti tukea eurooppalaista reilun kaupan viikkoa.

Neuvoston näkemyksen mukaan reilun kaupan tuotteiden kysynnän edistäminen on osa laajempaa, yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa ajattelua. Lontoossa 19. toukokuuta 2003 järjestetyssä kahvikriisiä koskevassa Kansainvälisen kahvijärjestön ICO:n ja Maailmanpankin pyöreän pöydän tapaamisessa EY ehdotti muun muassa, että yksityistä teollisuutta kannustettaisiin solmimaan molemminpuolista etua tuovia pitkäaikaisia suhteita tuottajiin noudattamalla kahvin hankintaa koskevia käytännesääntöjä, joissa keskeisenä tekijänä olisivat oikeudenmukaiset hinnat.

Lopuksi neuvosto on pannut tyytyväisenä merkille komission aikomuksen esittää vuonna 2005 yleiskatsaus EU:n kauppaan liittyvästä tuesta. Katsauksen pohjalta on tarkoitus voida pohtia mahdollisia keinoja reilun kaupan tuotteiden kulutuksen edistämiseksi.

---

(1)  Katso sivu 26.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/56

---

(2004/C 70 E/059)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1705/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(16. toukokuuta 2003)

Aihe:   Planistat Europe SA -yhtiön toiminnan tutkinta

Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF teki 19. maaliskuuta 2003 tutkintapyynnön Ranskan valtionsyyttäjälle Planistat Europe SA -yhtiön toiminnasta. OLAF syytti yhtiötä osallisuudesta hämäriin liiketoimiin, joissa oli käytetty hyväksi yhteisön varoja.

OLAFin tekemä tutkintapyyntö perustuu ilmeisesti kertomukseen, jonka Eurostatin sisäisestä tarkastuksesta vastaava yksikkö oli laatinut jo syyskuussa 1999. Kyseisestä kertomuksesta käy ilmi, että Planistat oli laskuttanut Eurostatia olemattomista suorituksista, ja näin hankitut varat oli kerätty salaisiin rahastoihin, jotka sitten olivat Eurostatin virkamiesten käytössä.

Komissio kuitenkin jatkoi yhteistyötä Planistatin kanssa. Komission kirjalliseen kysymykseeni E-1283/02 antamasta vastauksesta käy ilmi, että yhtiölle maksettiin vuoden 2000 talousarvioon kuuluvista varoista 670 195 euroa ja vuoden 2001 talousarvion varoista 1 607 118 euroa.

Voiko komissio kertoa, miksi Eurostatin liikesuhteita Planistatiin ei katkaistu?

Voiko komissio kertoa, miksi komission jäsen Michaele Schreyer ei puuttunut asiaan ja pysäyttänyt maksusuorituksia sen jälkeen, kun edellä mainittu tarkastuskertomus oli keväällä 2000 toimitettu Schreyerin alaisuuteen kuuluvalle varainhoidon valvonnan pääosastolle?

Voiko komissio ilmoittaa Eurostatin kahden viime vuoden aikana Planistatille suorittamien maksujen kokonaissumman ja kertoa samalla myös, kuinka paljon tämän lisäksi maksettiin edellä mainituista salaisista rahastoista?

Voiko komissio kertoa myös, kuinka paljon komission muut yksiköt ovat suorittaneet maksuja Planistatille?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/57

---

(2004/C 70 E/060)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1807/03

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(23. toukokuuta 2003)

Aihe:   Komission ja Planistat-yhtymän asiakassuhteet

Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF nosti 19. maaliskuuta 2003 Pariisin syyttäjänvirastossa kanteen Planistat Europe SA -yhtiötä vastaan. Syytteen mukaan yhtiö on sotkeutunut petollisiin toimiin ja on tekaistuilla laskuilla osallistunut pimeän rahaston kartuttamiseen ja rahasto on sitten ollut Eurostatin virkamiesten käytettävissä.

Komission varainhoidon valvonnan pääosasto on ilmeisesti keväästä 2000 lähtien ollut tietoinen tästä asiasta.

Voiko komissio ilmoittaa, miksi asiakassuhteita Planistat-yhtymään kuuluvien yritysten kanssa ei ole kuitenkaan katkaistu vaan on jopa myönnetty uusia sopimuksia?

Internetissä olevassa esittelyssään Planistat-yhtymä väittää tekevänsä miljoonien liikevaihdon komission kanssa ja työskentelevänsä seuraavien komission pääosastojen ja yksiköiden kanssa:

| — | ulkosuhteiden PO |
| --- | --- |

—

ulkosuhteiden PO

| — | yritystoiminnan PO |
| --- | --- |

—

yritystoiminnan PO

| — | kehitysyhteistyön PO |
| --- | --- |

—

kehitysyhteistyön PO

| — | tutkimuksen PO |
| --- | --- |

—

tutkimuksen PO

| — | energian ja liikenteen PO |
| --- | --- |

—

energian ja liikenteen PO

| — | kauppapolitiikan PO |
| --- | --- |

—

kauppapolitiikan PO

| — | edustustot |
| --- | --- |

—

edustustot

| — | ennakointiyksikkö |
| --- | --- |

—

ennakointiyksikkö

| — | SCR (yhteinen ulkosuhteiden toimiala) |
| --- | --- |

—

SCR (yhteinen ulkosuhteiden toimiala)

| — | Tacis (teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi) |
| --- | --- |

—

Tacis (teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi)

| — | teollisuuden PO |
| --- | --- |

—

teollisuuden PO

| — | terveys- ja kuluttaja-asioiden PO |
| --- | --- |

—

terveys- ja kuluttaja-asioiden PO

| — | ympäristöasioiden PO |
| --- | --- |

—

ympäristöasioiden PO

| — | tietoyhteiskunnan PO |
| --- | --- |

—

tietoyhteiskunnan PO

| — | verotuksen ja tulliliiton PO |
| --- | --- |

—

verotuksen ja tulliliiton PO

| — | Eurostat |
| --- | --- |

—

Eurostat

| — | Phare |
| --- | --- |

—

Phare

| — | Euroopan kehitysrahasto |
| --- | --- |

—

Euroopan kehitysrahasto

Voiko komissio vahvistaa nämä tiedot? Voiko komissio ilmoittaa eriteltyinä varainhoitovuosittain ja pääosastoittain, miten paljon viimeisen kymmenen vuoden aikana yhtymälle on maksettu?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/58

---

(2004/C 70 E/061)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1978/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(10. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Liikesuhteiden katkeaminen komission ja Planistat-ryhmän välillä

Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF ilmoitti 19. maaliskuuta 2003 Pariisin yleiselle syyttäjälle Planistat Europe SA -nimiseen yritykseen kohdistuneista epäilyistään. Syytöksen mukaan yritys on sekaantunut petolliseen toimintaan, se on muun muassa laskuttanut kuvitteellisista töistä ja perustanut harmaan tilin, jolle se on vastaanottanut maksuja.

Planistat-ryhmä ilmoittaa Internet-sivuillaan, että sillä on miljoonaluokan projekteja komission kanssa. Omien sanojensa mukaan ryhmä tekee yhteistyötä seuraavien komission pääosastojen kanssa: ulkosuhteiden PO, teollisuuden PO, yritystoiminnan PO, terveys- ja kuluttaja-asioiden PO, kehitysyhteistyön PO, ympäristöasioiden PO, tutkimuksen PO, tietoyhteiskunnan PO, energian ja liikenteen PO, verotuksen ja tulliliiton PO, kauppapolitiikan PO ja tilastotoimisto (Eurostat).

Voiko komissio vahvistaa nämä tiedot? Millaisia palkkioita komissio on maksanut yritysryhmälle vuodesta 1993 lähtien?

Voiko komissio toimittaa luettelon Planistat-ryhmän ja komission välisistä sopimuksista, jotka olivat voimassa maaliskuussa 2003, kun OLAF teki ilmoituksen?

Milloin komissio lopetti palkkioiden maksamisen yritykselle?

Milloin komissio on irtisanonut tai aikoo irtisanoa vielä voimassa olevat sopimukset?

Milloin komissio on alkanut tutkia Planistat-ryhmän kanssa tekemiään sopimuksia tarkistaakseen, sisältyykö niihin muita rikkomuksia?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-1705/03, P-1807/03 ja P-1978/03

(22. syyskuuta 2003)

Periaatteena on, että uusia sopimuksia myönnettäessä noudatetaan 1. tammikuuta 2003 voimaan astuneen uuden varainhoitoasetuksen (1) säännöksiä. Tämä koskee myös Planistatin kanssa tehtäviä sopimuksia.

Data Shoppeja koskevassa tilintarkastuskertomuksessa ei ollut suositusta olla tekemättä vastaisuudessa sopimuksia yhtiön kanssa.

Komission varhaisvaroitusjärjestelmä ei ilmoittanut Planistatista ennen kuin 23. heinäkuuta 2003. Lisäksi pääsihteeristölle ilmoitettiin Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) päätelmistä vasta 3. huhtikuuta 2003 ja silloinkin tämä tieto annettiin yleisellä tasolla, Planistatin nimeä mainitsematta, koska petostentorjuntaviraston tutkimukset ovat yhteisön lainsäädännön (2) mukaan luottamuksellisia, ja nämä tutkimukset olivat ulkoisia tutkimuksia.

Saamiensa tietojen perusteella komissio päätti 9. kesäkuuta 2003 keskeyttää meneillään olevien tutkimusten ajaksi kaikki sopimukset Planistatin kanssa. Eurostat oli jo keskeyttänyt maksut Planistatille Data Shoppeihin liittyvän toiminnan yhteydessä. Lisäksi 23. heinäkuuta 2003 komissio on määrännyt tulojen ja menojen hyväksyjät sanomaan irti kaikki sopimuksensa Planistatin kanssa.

Nyt on meneillään kaikkien voimassa olevien sopimusten ja yhtiön suorittamien töiden huolellinen tutkiminen. Komissio on velvollinen maksamaan sovitut summat töistä, jotka todella on tehty. Mikäli petostentorjuntaviraston ja Ranskan oikeusviranomaisten nyt meneillään olevissa tutkimuksissa paljastuu, että on toimittu varainhoitoasetuksen säännösten vastaisesti, komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin välittömästi. Lisäksi on syytä mainita, että komissio on nostanut kanteen Pariisin yleisen syyttäjäviraston käynnistämän menettelyn yhteydessä, joka on seurausta OLAFin sille toimittamista tiedoista.

Eurostatin kyseiselle yhtiölle suorittamien maksujen kokonaissumma viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden ajalta (1. tammikuuta 1993 ja 30. kesåakuuta 2003 välisenä aikana) on 410 96  217,43 euroa. Komission muiden osaston kyseiselle yhtiölle suorittamien maksujen kokonaissumma viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden ajalta (1. tammikuuta 1993 ja 30. kesäkuuta 2003 välisenä aikana) on 7 960 050,34 euroa. Kyseiselle yhtiölle suoritettujen maksujen kokonaissumma viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden ajalta (1. tammikuuta 1993 ja 30. kesäkuuta 2003 välisenä aikana) eriteltynä varainhoitovuosien ja komission yksiköiden osalta esitetään arvoisille Parlamentin jäsenille ja parlamentin pääsihteeristöön suoraan lähetetyssä taulukossa.

Mahdollisen salaisen rahaston olemassaoloa koskevaa kysymyksen osaa tutkitaan parhaillaan.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25. kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 1.9.2002.

(2)  EYVL L 136, 31.5.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/59

---

(2004/C 70 E/062)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1717/03

esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) komissiolle

(23. toukokuuta 2003)

Aihe:   Salamatkustajat

Arvioiden mukaan eri puolilla maailmaa purjehtivissa laivoissa on jatkuvasti noin 6 000 salamatkustajaa. Salamatkustajat ovat tyypillisesti köyhien maiden asukkaita, jotka ovat liikkeellä nälän, köyhyyden, poliittisen vainon tai työttömyyden vuoksi ja paremman elämän toivossa. Salamatkustajien kohtalo on monissa tapauksissa traaginen, mikä johtuu pitkäaikaisesta oleskelusta laivalla oudoissa olosuhteissa ja epävarmuudessa. Monien kohtalona on kuolla lastin kaasukäsittelyn yhteydessä tai sulkeutumisesta tiloihin, joita ei ole tarkoitettu ihmisten kuljettamiseen.

Ilmeisen traagisten inhimillisten seurausten lisäksi salamatkustajat aiheuttavat laivanvarustajille vuosittain merkittäviä lisäkustannuksia, joihin kuluivat varat voitaisiin käyttää paremmallakin tavalla.

Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on antanut IMO-päätöslauselman nro A.871(20), joka sisältää tiettyjä salamatkustajien kohtelua koskevia suuntaviivoja. Sen lisäksi IMO on antanut edellä mainittua päätöslauselmaa täydentävän päätöslauselman nro FAL.7(29), joka sisältää täydentäviä määräyksiä samasta asiasta.

Läheskään kaikki maat eivät kuitenkaan noudata mainittuja suuntaviivoja. Aikooko komissio sen vuoksi toimia aktiivisemmin IMOssa tämän asian suhteen ja pyrkiä siihen, että muut maat noudattavat mainittuja suuntaviivoja?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(25. heinäkuuta 2003)

Salamatkustajien, aivan kuten merihädässä olevien henkilöidenkin, tilannetta on tutkittu laajalti Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO), kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaakin.

Asiassa on kuitenkin kaksi ongelmaa: IMO:n tekstit ovat vain harvoin sitovia, ja salamatkustajien ja merihädässä olevien henkilöiden tilanteesta seuraavat kysymykset kuuluvat kansallisten hallitusten toimivallan piiriin.

Komissio haluaa muistuttaa, että yhteisö ei ole IMO:n jäsen ja siten komissiolla on IMO:ssa vain tarkkailijan asema, kun taas EU:n jäsenvaltiot ovat sen täysivaltaisia jäseniä.

Meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean (COSS-komitea) perustamisesta sekä meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä koskevien asetusten muuttamisesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2099/2002 (1) 5 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ” ... jotta voidaan vähentää ristiriitojen mahdollisuutta yhteisön merilainsäädännön ja kansainvälisten oikeudellisten asiakirjojen välillä, jäsenvaltiot ja komissio toimivat yhteistyössä koordinointikokouksia pitämällä ja/tai muulla asianmukaisella tavalla määritelläkseen tarvittaessa yhteisen kannan tai lähestymistavan toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla”. Tässäkin yhteistyössä on kuitenkin rajoituksensa, esimerkiksi parlamentin jäsenen mainitsemassa tilanteessa, kun on kysymys oikeus- tai sisäasioista.

Mitä tulee ulkorajojen valvontaan ja maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan, salamatkustajakysymys on merkittävä ongelma inhimillisten ja taloudellisten seuraustensa vuoksi, kuten parlamentin jäsen mainitsee. Pitää kuitenkin muistaa, että useimmissa tapauksissa meritse tapahtuva laiton maahanmuutto tapahtuu rikollisverkostojen järjestämillä aluksilla, kuten myös Italian rannikon äskettäiset tapahtumat osoittavat.

Komissio suhtautuu joka tapauksessa vakavasti meritse tapahtuvaan laittomaan maahanmuuttoon kuljetustavasta riippumatta ja seuraa asiaa jatkuvasti, kuten on jo todettu komission vastauksissa parlamentin jäsenien Charles Tannockin (E-3112/02 (2)) ja Giuseppe Pisicchion (P-0291/03 (3)) kirjallisiin kysymyksiin.

---

(1)  EYVL L 324, 29.11.2002.

(2)  EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 92.

(3)  EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 46.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/60 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/60

---

(2004/C 70 E/063)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1754/03

esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) komissiolle

(27. toukokuuta 2003)

Aihe:   Rügen-saaren mantereeseen yhdistävä silta ja kysymys E-0543/03

Halusin kiinnittää komission huomion Rügen-saaren mantereeseen yhdistävään siltahankkeeseen kirjallisella kysymykselläni E-0543/03 (1), jonka esitin 28. helmikuuta 2003. Kysymyksen taustalla oli huoleni siitä, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) varoilla voitaisiin aiheuttaa peruuttamatonta tuhoa eurooppalaiseen luonnonperintöön kuuluville suojelukohteille.

Vastauksessaan komissio ilmoitti, ettei sillan rahoitus kuulu Euroopan komission toimivaltaan, sillä Saksan viranomaiset eivät ole anoneet kyseiselle hankkeelle Euroopan unionin rahoitusta. EAKR:n varoista rahoitettavien infrastruktuurihankkeiden toteutusta koskevan kertomuksen mukaan valtatie B96:n rakentamista on tuettu yhteensä 23 400 eurolla. Rügen-saaren mantereeseen yhdistävä silta on osa tätä hanketta. Mecklenburg—Vorpommernin osavaltion talousministeri puolestaan ilmoitti 2. huhtikuuta 2003 järjestetyssä kansalaistapaamisessa, että siltahankkeen rahoitustukea ei tarvitse anoa komissiolta erillisellä hakemuksella, vaan yleinen tukihakemus liikenteen alalla toteutettaville hankkeille riittää.

| 1. | a) | Tietääkö komissio, että edellä kuvattuun hankkeeseen on jo myönnetty varoja EAKR:sta? |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Tietääkö komissio, että edellä kuvattuun hankkeeseen on jo myönnetty varoja EAKR:sta?

| b) | Mitä mieltä komissio on tästä tuesta, ottaen huomioon edellisessä kysymyksessäni kuvatut seikat (hankkeelle ei ole tarvetta, sen rahoitussuunnitelma ei ole uskottava, se vahingoittaa luontoa ja erottaa toisistaan kaksi muutto- ja vesilinnuille osoitettua suojelualuetta)? |
| --- | --- |

b)

Mitä mieltä komissio on tästä tuesta, ottaen huomioon edellisessä kysymyksessäni kuvatut seikat (hankkeelle ei ole tarvetta, sen rahoitussuunnitelma ei ole uskottava, se vahingoittaa luontoa ja erottaa toisistaan kaksi muutto- ja vesilinnuille osoitettua suojelualuetta)?

| 2. | a) | Mitä mieltä komissio on Mecklenburg—Vorpommernin osavaltion hallituksen aikomuksesta anoa rahoitusta yleisellä tukihakemuksella? |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Mitä mieltä komissio on Mecklenburg—Vorpommernin osavaltion hallituksen aikomuksesta anoa rahoitusta yleisellä tukihakemuksella?

| b) | Hyväksyykö komissio tällaisen hakemuksen? Miten komissio siinä tapauksessa varmistaa, että hakemukseen sisältyvät hankkeet tutkitaan riittävän tarkkaan? |
| --- | --- |

b)

Hyväksyykö komissio tällaisen hakemuksen? Miten komissio siinä tapauksessa varmistaa, että hakemukseen sisältyvät hankkeet tutkitaan riittävän tarkkaan?

| 3. | Onko komissio asiakirjat tutkittuaan tullut siihen tulokseen, että Saksan liittotasavalta noudattaa 21. toukokuuta 1992 annetun luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevan direktiivin 92/43/ETY (2) säännöksiä? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio asiakirjat tutkittuaan tullut siihen tulokseen, että Saksan liittotasavalta noudattaa 21. toukokuuta 1992 annetun luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevan direktiivin 92/43/ETY (2) säännöksiä?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

Komissio on tietoinen uuden sillan rakennussuunnitelmista Ziegelgrabenin ja Strelasundin ylitse, länteen jo olemassa olevasta rautatie- ja maantieliikenteen nostosillasta. Uudesta sillasta on tarkoitus rakentaa riippusilta, joka kaareutuu Ziegelgrabenin yli sallien laivojen kulkea sen alitse. Se yhdistää uuden valtakunnallisen B96n-tien kaksi osaa: A20-tien ja Rügendammin (mantereen puoli) välisen osan sekä Altefährin ja Bergenin (Rügenin saarella) välisen osan.

Viranomaiset ovat vahvistaneet komission pyynnön jälkeen suorittavansa ylimääräisen arvioinnin siitä, miten silta mahdollisesti vaikuttaa lintujen liikkumiseen. Komissio ei ole vielä saanut kyseisestä arvioinnista lopullista selontekoa eikä voi siksi ilmaista mielipidettään siitä, miten hanke mukautuu yhteisön lainsäädännön vaatimuksiin.

Vastuu uudesta sillasta kuuluu täysin Saksan viranomaisille eikä yhteisön varoja käytetä siltaan nyt eikä tulevaisuudessa.

Saksan liikenteestä, rakentamisesta ja asumisesta vastaava ministeriö anoi uudelle B96n-tielle yhteisrahoitusta vuonna 2002. Komissio on arvioinut anomusta ja pyytänyt viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisia tietoja kestävää kehitystä ja Rügenin saaren ja sen viereisen alueen välisen liikenteen yhdennettyä kehittämistä koskevista suunnitelmistaan. Komissio ei ole vielä saanut tutkimustaan päätökseen eikä siten komission tuen myöntämisestä hankkeelle ole vielä päätetty.

Jokainen tutkimus on suoritettava rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 25 ja 26 artiklojen mukaisesti (3).

---

(1)  EUVL C 242 E, 9.10.2003, s. 144.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/62

---

(2004/C 70 E/064)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1755/03

esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle

(27. toukokuuta 2003)

Aihe:   Eurooppalaisten eläkkeiden verotus

Eräs Yhdistyneen kuningaskunnan kansalainen ja ortopedian erikoislääkäri valitsi saksalaisen lääkärijärjestön kautta yksityisen eläkejärjestelmän, joka takaa minimieläkkeen. Kyseinen henkilö ei siis maksa Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmän mukaisia eläkemaksuja.

Nyt henkilön oletetaan maksavan saksalaisista eläkemaksuistaan veroja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

Onko tämä EU:n lainsäädännön mukaista? Miten komissio suhtautuu mahdollisuuteen luoda EU:hun joustavat eläkemarkkinat, jos jäsenvaltioiden viranomaiset voivat toimia näin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

Kukin jäsenvaltio asettaa vapaaehtoisten eläkevakuutusten verovähennyskelpoisuusehdot verotus- ja eläkepolitiikkansa mukaisesti. Vaikka tällaiset asiat kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, jäsenvaltioiden on käytettävä toimivaltaansa yhteisön oikeutta noudattaen. Verovähennyskelpoisuusehdot eivät siis saa rajoittaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta tai palvelujen vapaata tarjoamista erityisesti kansallisuuden perusteella tapahtuvalla syrjinnällä.

Komissiolla on vahvoja epäilyksiä Yhdistyneen kuningaskunnan sääntöjen yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen kanssa, sikäli kuin kyseisen valtion säännöt rajoittavat kotimaisten työeläkejärjestelmien verovähennyskelpoisuutta. Komissio ryhtyy asianmukaisiin toimiin rajat ylittävää työeläketarjontaa koskevien veroesteiden poistamisesta antamansa tiedonannon mukaisesti (1). Muita jäsenvaltiota koskevia rikkomisesta johtuvia menettelyjä on jo aloitettu (2). Komissio on lisäksi ottanut yhteyttä kyseessä olevaan kirurgiin arvioidakseen tämän tapauksen yksityiskohtia.

---

(1)  EYVL C 165, 8.6.2001.

(2)  Ks. lehdistötiedote IP/03/179.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/62

---

(2004/C 70 E/065)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1778/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(28. toukokuuta 2003)

Aihe:   Turvapaikan hakijat ja pakolaisten ”arviointi”

Lontoon vaalipiirissä paikallishallinto (Greater London Authority) on ryhtynyt ”arvioimaan” turvapaikan hakijoiden ja pakolaisten taitoja.

Onko komissio tehnyt tutkimuksia tai ryhtynyt ”arvioimaan” samalla tavalla pakolaisten ja turvapaikan hakijoiden mahdollista työllistettävyyttä EU-maissa? Jos ei ole, miksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(7. heinäkuuta 2003)

Euroopan unioni tukee turvapaikanhakijoita ja pakolaisia vahvistamalla heidän ihmisoikeuksiaan, asettamalla vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen ja pakolaisaseman myöntämiseen EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisille, luomalla enemmän ja parempia työpaikkoja osana Euroopan työllisyysstrategiaa ja etenkin pyrkimällä torjumaan kaikenlaista syrjintää ja eriarvoisuutta työmarkkinoilla. Työllisyysstrategiaa tuetaan suoraan Euroopan sosiaalirahastosta, ja turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten tukeminen on yksi EQUAL-yhteisöaloitteen (1) ensisijaisista tavoitteista. Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden työllistettävyyttä tukevia lisähankkeita voidaan rahoittaa kansallisella tasolla Euroopan pakolaisrahaston (2) varoista, jotka on tarkoitettu vastaanottoon ja kotouttamiseen liittyviin toimenpiteisiin.

EQUAL-aloitteessa selvitetään mahdollisuuksia turvapaikanhakijoiden työmarkkinoille pääsyn helpottamiseen ja/tai heidän ammattitaitonsa ja osaamisensa ylläpitoon tai kehittämiseen. Lontoon alueella on perustettu EQUAL-kehittämiskumppanuus, jonka hallinnosta vastaa British Refugee Council (BRC) ja jossa mukana oleviin yhteistyöosapuoliin kuuluu mm. Basic Skills Agency.

Kehittämiskumppanuuden tavoitteet ovat seuraavat:

| — | Yhteiset tavoitteet:






  — | ammattitaidon kartoittaminen: kehitetään ja testataan yhteistyössä menetelmiä perustietojen hankkimiseksi turvapaikanhakijan koulutuksesta, ammattitaidosta ja kokemuksesta |
| --- | --- | --- |

—

Yhteiset tavoitteet:

—

ammattitaidon kartoittaminen: kehitetään ja testataan yhteistyössä menetelmiä perustietojen hankkimiseksi turvapaikanhakijan koulutuksesta, ammattitaidosta ja kokemuksesta

| — | niiden tekijöiden dokumentointi, jotka edistävät tai haittaavat turvapaikanhakijan yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumista eri maissa. |
| --- | --- |

—

niiden tekijöiden dokumentointi, jotka edistävät tai haittaavat turvapaikanhakijan yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumista eri maissa.

| — | Täydentävät tavoitteet:






  — | turvapaikanhakijoille tarkoitetun tiedotuksen, neuvonnan ja opastuksen menetelmien ja sisällön parantaminen |
| --- | --- | --- |

—

Täydentävät tavoitteet:

—

turvapaikanhakijoille tarkoitetun tiedotuksen, neuvonnan ja opastuksen menetelmien ja sisällön parantaminen

| — | tiedotusaineiston ja -strategian laatiminen pääasiassa työnantajille ja ammattiliitoille mutta myös poliitikoille ja yleisölle suunnattua tiedotuskampanjaa varten |
| --- | --- |

—

tiedotusaineiston ja -strategian laatiminen pääasiassa työnantajille ja ammattiliitoille mutta myös poliitikoille ja yleisölle suunnattua tiedotuskampanjaa varten

| — | selkeän esitystavan kehittäminen ammattitaitokartoituksessa saatujen tietojen esittämistä varten. |
| --- | --- |

—

selkeän esitystavan kehittäminen ammattitaitokartoituksessa saatujen tietojen esittämistä varten.

Jotta alalla jo saatua kokemusta voitaisiin hyödyntää, Tanskan työmarkkinoita varten ammattitaitokartoituksia tehneen (kotouttamisesta Tanskassa vastaavan) Dansk Røde Kors Asylafdelingin kanssa on tehty kansainvälinen yhteistyösopimus.

Komissio on lisäksi tehnyt tutkimuksia valmistellakseen turvapaikanhakijoita ja pakolaisia koskevaa lainsäädäntöä EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan ja Tampereella (15.—16. lokakuuta 1999) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Marraskuun 2000 alussa valmistui komission tilaama selvitys EU:n jäsenvaltioissa nykyään sovellettavista oikeudellisista puitteista ja hallintokäytännöistä, jotka koskevat turvapaikanhakijoiden, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja muiden kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden vastaanottoa. Tutkimus sisältää tietoja turvapaikanhakijoille tarkoitetuista työllisyysstrategioista jäsenvaltioissa (3). Komissio käytti tutkimuksen tuloksia valmistellessaan ehdotusta neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (4). Ehdotuksen tuloksena oli turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista 27 päivänä tammikuuta 2003 annettu neuvoston direktiivi 2003/9/EY (5), joka sisältää työllisyyttä koskevan säännöksen. Komissio on lisäksi laatinut ehdotuksen neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta (6). Myös tämä ehdotus sisältää työnsaantia koskevia vaatimuksia, mikä on osoitus siitä, että komissio pitää pakolaisten ammattitaitoa ja työllistettävyyttä tärkeänä asiana. Ehdotus on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/employment_social/equal/index_en.html.

(2)  Neuvoston päätös 2000/596/EY, tehty 28 päivänä syyskuuta 2000, pakolaisrahaston perustamisesta, EYVL L 252, 6.10.2000.

(3)  Europa — Justice and Home Affairs-Documentation centre — Reception of asylum seekers in the EU http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/asylum/seekers/doc_asylum_seekers_en.htm.

(4)  EYVL C 213 E, 31.7.2001.

(5)  EUVL L 31, 6.2.2003.

(6)  EYVL C 51 E, 26.2.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/64

---

(2004/C 70 E/066)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1786/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(28. toukokuuta 2003)

Aihe:   Yhteydet romanien kansalasijärjestöihin ja hallituksen virastoihin

Minkälaisia yhteyksiä komissiolla on viime aikoina ollut romanien kansalaisjärjestöihin ja hallituksen virastoihin ehdokasvaltioissa?

Günther Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(27. kesäkuuta 2003)

Komissio on, Brysselissä ja valtuustojen välityksellä ehdokasmaissa, yhteydessä useisiin romanien valtiosta riippumattomiin järjestöihin, joita ovat esimerkiksi International Romani Union, Roma National Congress, European Roma Rights Centre, Pakiv European Roma Fund sekä European Roma Information Office Brysselissä. Tämän lisäksi komissiolla on yhteyksiä valtiosta riippumattomiin järjestöihin, jotka ajavat ihmisoikeuksia, joihin romaneihin liittyvät kysymykset myös kuuluvat. Tällaisia järjestöjä ovat Amnesty International, Open Society Institute sekä Project for Ethnic Relations. Monesti Phare-ohjelma kattaa romaneita koskevien hankkeiden rahoituksen. Tästä esimerkkinä mainittakoon Tšekissä Romodrom ja Athinganoi tai Romaniassa Romani Criss, Resource Centre for Roma Communities in Romania ja muut.

Ehdokasmaiden edistystä koskevia määräaikaiskertomuksia valmisteltaessa komissio on säännöllisesti ottanut yhteyttä romanien asioita käsitteleviin valtiosta riippumattomiin järjestöihin kuten myöskin muihin valtioiden välisiin järjestöihin, kuten Euroopan neuvostoon tai Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön (ETYJ).

Ehdokasvaltioiden hallitukset ja komissio käyvät jäsenyysvalmisteluissa säännöllisesti keskustelua useista asioista. Lisäksi Eurooppa-sopimusten yhteydessä tarjoutuu mahdollisuus nostaa esille romaneihin liittyviä kysymyksiä ehdokasvaltioiden kanssa. Esimerkiksi komission johtamat assosiaatiokomiteoiden kokoukset Unkarin, Tšekin ja Slovakian kanssa pidetään kesä-heinäkuussa 2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/64

---

(2004/C 70 E/067)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1846/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(3. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Ristiriita yhteisön päätöksentekoon osallistumisessa ja kuulumisessa Bilderberg-ryhmään ja kolmenkeskiseen komiteaan (Trilateral Commission)

Bilderberg-ryhmä on yksi mysteerisimmistä ja salamyhkäisimmistä järjestöistä, jolla on kätkettyä valtaa maailman näyttämöllä. Sen jäseniä tai ahkeria osanottajia järjestön suljetuissa kokouksissa ovat komission puheenjohtaja Romano Prodi sekä komission jäsenet Mario Monti, Erkki Liikanen, Frits Bolkestein, Pedro Salbes Mira, Günther Verheugen, Chris Patten ja António Vitorino. Järjestöön kuuluu myös Tommaso Padoa Schioppa Euroopan keskuspankista.

Lisäksi jotkut edellä mainituista ovat myös kolmenkeskisen komitean jäseniä, joka on toinen salainen globaalisen vallan tyyssija.

Voisiko komissio tai mahdollisesti kyseessä olevat komission jäsenet vahvistaa edellä mainitut tiedot ja kertoa, katsovatko he, että avoimuuden nimissä heidän tulisi ilmoittaa virallisessa ansioluettelossa kuulumisensa mainittuihin järjestöihin?

Eikö komissio katso, että tämän tyyppiset salaiset yhteydet saattavat johtaa vakaviin ja peruuttamattomiin eturistiriitoihin komission päätösten sekä Bilderberg-ryhmän ja kolmenkeskisen komitean tarkoitusperien, tavoitteiden ja salaisten (tai ainakin hyvin luottamuksellisten) päätösten välillä, sillä näiden epädemokraattisten elinten jäsenet on valittu kahteen eri elimeen, joihin ei kohdisteta kansanäänestykseen perustuvaa valvontaa tai tiedotusvälineiden harjoittamaa valvontaa?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(6. elokuuta 2003)

Komissio viittaa äskettäin antamaansa vastaukseen Patricia McKennan kirjalliseen kysymykseen E-1370/03 (1), joka käsitteli samaa aihetta.

Kuten aiemmassa vastauksessa selitettiin, Bilderberg-ryhmän toimintasäännöissä ei määritellä ryhmän jäsenyyttä. Satunnainen osallistuminen kokouksiin ei ole osoitus ryhmän jäsenyydestä eikä edellytä vastaavan merkinnän tekemistä ilmoitukseen taloudellisista sidoksista, josta säädetään komission jäseniin sovellettavissa menettelysäännöissä.

Lisäksi yksikään komission jäsen ei ole kolmikantakomission jäsen, sillä kyseisen komission toimintasäännöissä kielletään julkista virkaa hoitavan henkilön jäsenyys.

Kysymyksen viimeinen kappale koski mahdollista eturistiriitaa. Tällaista ei ole, koska satunnainen osallistuminen kokouksiin ei tarkoita tavoitteiden tai päätösten kannattamista.

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 192.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/65

---

(2004/C 70 E/068)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1865/03

esittäjä(t): Anders Wijkman (PPE-DE) komissiolle

(6. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Uhanalaisten eläinten suojelua koskevien EU:n sääntelypuitteiden kansallinen tulkinta

Puna-ara on lintulaji, joka kuuluu EU:n uhanalaisten eläinten luetteloon (Liite A). CITES-yleissopimukseen (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora) perustuvien ja sitä vahvistavien EU:n sääntelypuitteiden tarkoituksena on suojella luonnonvaraisia kasveja ja eläimiä häviämiseltä rajoittamalla ja valvomalla niiden kauppaa.

Jordbruksverket on EU:n sääntelypuitteiden täytäntöönpanosta vastaava Ruotsin viranomainen. Jordbruksverkertin henkilöstön mukaan EU:n säännöksiä voidaan tulkita siten, että puna-araa, joka on asunut Ruotsissa 50 vuoden ajan — ensin eläinkaupassa ja sitten trooppisessa puutarhassa — ja jonka alkuperästä ei ole näyttöä, ei saa näyttää enää yleisölle, vaan se on takavarikoitava ja myöhemmin lopetettava. Kyseessä on kuitenkin ennen EU:n sääntelypuitteiden ja CITES-yleissopimuksen voimaantuloa maahantuotu lintu, joten siihen pitäisi soveltaa poikkeusta. Jordbruksverketin tulkinta vaikuttaisi sitä paitsi olevan eläinten parhaaksi tarkoitettujen sääntelypuitteiden hengen vastainen.

Katsooko komissio että Jordbruksverketin tulkinta EU:n sääntelypuitteista on kohtuullinen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

CITES-yleissopimuksen ja sen yhteisössä täytäntöön panevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) tärkein tavoite on suojella luonnonvaraisia kasveja ja eläimiä kestämättömältä kaupalta.

Yleissopimuksen liitteessä I, joka vastaa asetuksen liitettä A, on lueteltu suurimmassa vaarassa olevat lajit. Tällaisten villeinä vangittujen yksilöiden kaupallinen hyödyntäminen on kiellettyä. Puna-ara on yksi näistä lajeista.

Poikkeuksia tästä säännöstä myönnetään, jos yksilö on saapunut jäsenvaltioon ennen CITES-yleissopimuksen voimaantuloa. Poikkeuksia kuitenkin myönnetään vain tapauskohtaisesti, jos CITES-sääntelypuitteista jäsenvaltiossa vastaava viranomainen on käsitellyt tapauksen tiedot ja antanut luvan. Muutoin luonnonvaraisilla eläimillä tai kasveilla voitaisiin käydä laitonta kauppaa esittämällä ne ennen yleissopimuksen voimaantuloa hankittuina yksilöinä, jolloin liitteen A tarkoitus vaarantuisi.

Jos yksilöä käytetään kaupallisiin tarkoituksiin ilman poikkeuslupaa, kyseessä on rikkominen, jonka johdosta yksilö on takavarikoitava. Jos yksilöitä (eläimiä tai kasveja) ei voida käytännöllisesti palauttaa alkuperämaahansa, ne toimitetaan muuhun hallintoviranomaisen sopivaksi katsomaan paikkaan. Jos niitä ei voida pitää siellä pitkäaikaisesti, ne yleensä toimitetaan hyvämaineisiin eläintarhoihin tai kasvattajille. Kaupallisen käytön kielto kuitenkin pysyy voimassa.

Komissio on ottanut tapauksen johdosta yhteyttä täytäntöönpanosta vastaavaan Ruotsin viranomaiseen. Ruotsin viranomaisten tietoon oli tullut, että lintua pidettiin esillä ilman lupaa. Omistajaa oli täysin asianmukaisesti kehotettu anomaan lupaa. Lupa onkin sittemmin myönnetty. Tällä välin joukkoviestinten kertoman perusteella syntyi väärinkäsitys, että lintu tapettaisiin, mikäli lupaa ei myönnettäisi. Komissiolle on ilmoitettu, ettei täytäntöönpanosta vastaava Ruotsin viranomainen ole missään vaiheessa suunnitellut menettelevänsä näin.

Komissio on tyytyväinen siitä, että Ruotsin viranomaiset tulkitsivat yhteisön lainsäädäntöä tapauksessa oikein ja toimivat asianmukaisesti. Linnun hyvinvointia ei vaarannettu, ja tärkein tavoite eli liitteen A uhanalaisten lajien petollisen tai kestämättömän hyväksikäytön ehkäiseminen toteutui.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9. joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä (EYVL L 61, 3.3.1997).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/66

---

(2004/C 70 E/069)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1878/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(6. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Vaikutusten arviointi

Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja siitä, mihin toimiin se on ryhtynyt parantaakseen sen lainsäädäntöehdotuksia koskevien kustannus-hyöty -analyysien laatua? Mitä tavoitteita komissiolla on tässä suhteessa?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2003)

Komissio on ottanut käyttöön vaikutustenarviointimenettelyn, joka kattaa sekä lainsäädäntönäkökohdat että kestävän kehityksen. Lainsäädännön parantamista koskevassa toimintasuunnitelmassa ja vuonna 2002 hyväksytyssä vaikutustenarviointia käsittelevässä komission tiedonannossa vahvistetaan Göteborgissa ja Laekenissa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa sovitun mukaisesti uusi yhdennetty lähestymistapa vaikutustenarviointiin. Tiedonannon (1) mukaan vaikutustenarviointia on tarkoitus soveltaa kaikkiin komission vuotuiseen toimintastrategiaan ja työohjelmaan sisältyviin keskeisiin aloitteisiin. Arviointi sisältää alustavan arvion säädösehdotuksen tärkeimmistä vaikutuksista.

Komissio aikoo tänä vuonna tehdä laajennetun vaikutustenarvioinnin 43 aloitteesta, jotka kuuluvat sen vuodeksi 2003 vahvistaman kolmen tärkeimmän ensisijaisen tavoitteen alaan. Nämä ovat 1) laajentuminen, 2) vakaus ja turvallisuus sekä 3) kestäväpohjainen ja osallisuutta edistävä talous.

Laajennetussa vaikutustenarvioinnissa on tarkoitus arvioida säädösehdotuksen taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. Politiikan eri aloihin liittyvien ehdotusten edut ja haitat olisi kuvailtava laadullisesta, määrällisestä ja mahdollisuuksien mukaan myös rahoituksellisesta näkökulmasta. Näin voidaan auttaa kaikkia sidosryhmiä ymmärtämään ehdotusten vaikutukset ja tekemään omat päätelmänsä kulloisenkin ehdotuksen kustannuksista ja eduista.

Laajennetuissa vaikutustenarvioinneissa voidaan käyttää mm. seuraavia menetelmiä:

| — | kustannus-hyöty-analyysi, jossa verrataan samana mittayksikkönä, yleensä rahana, ilmaistuja kustannuksia ja hyötyjä |
| --- | --- |

—

kustannus-hyöty-analyysi, jossa verrataan samana mittayksikkönä, yleensä rahana, ilmaistuja kustannuksia ja hyötyjä

| — | kustannustehokkuusanalyysi, jossa verrataan tietyn tavoitteen saavuttamisen kustannuksia |
| --- | --- |

—

kustannustehokkuusanalyysi, jossa verrataan tietyn tavoitteen saavuttamisen kustannuksia

| — | useamman arviointiperusteen analyysi, jossa verrataan eri tyyppisinä suureina (laadullisina, määrällisinä, rahamääräisinä) ilmaistuja kustannuksia ja hyötyjä. |
| --- | --- |

—

useamman arviointiperusteen analyysi, jossa verrataan eri tyyppisinä suureina (laadullisina, määrällisinä, rahamääräisinä) ilmaistuja kustannuksia ja hyötyjä.

Kysyjän tarkoittamalla kustannus-hyöty-analyysilla on useita etuja. Sen avulla saadaan kattavia tietoja kaikista ehdotetun toimenpiteen vaikutuksista. Näiden tietojen perusteella päätöksentekijät voivat arvioida, onko kyseinen toimenpide perusteltu. Kustannus-hyöty-analyysissä ei kuitenkaan voida ottaa huomioon vaikutuksia, joita ei voida riittävällä tavalla kvantifioida ja jotka tämän vuoksi yleensä arvioidaan todellista pienemmiksi. Tämä pätee esimerkiksi yhteiskunnalle ja ympäristölle koituvaan hyötyyn.

Kustannus-hyöty-analyysi ei näin ollen aina ole tarkoituksenmukaisin tapa arvioida komission ehdotusten vaikutuksia. Kun näin on, käytetään muita arviointimenetelmiä.

Tähän mennessä on valmistunut kolme laajennettua vaikutustenarviointia, jotka ovat komission tiedonanto työllisyysstrategiasta (2), maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä (3) sekä sopimattomista kaupan käytänteistä (4).

Luettelo vuonna 2003 tehtävistä laajennetuista vaikutustenarvioinneista toimitetaan suoraan kysyjälle ja parlamentin sihteeristöön.

---

(1)  KOM(2002) 276 lopullinen.

(2)  KOM(2003) 6 lopullinen.

(3)  KOM(2003) 335 lopullinen.

(4)  KOM(2003) 356 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/67

---

(2004/C 70 E/070)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1930/03

esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Väestönsiirrot Sudanin öljyrikkailla alueilla

Sudanin verisessä sisällissodassa on kuollut kaksi miljoonaa ihmistä. Neljä miljoonaa ihmistä on paennut kodeistaan. Seitsemästäkymmenestä — etupäässä kristillisestä ja kirkollisesta — eurooppalaisesta järjestöstä muodostuvan verkoston (European Coalition on Oil in Sudan, ECOS) mukaan kymmenettuhannet sudanilaiset on pakotettu lähtemään Rewengin maakunnasta Ylä-Niilin länsipuolelta öljyyn liittyvien selkkausten takia. Öljy-yhtiöt ovat olleet tästä täysin tietoisia. Sudan käyttää suuren osan öljytuloistaan sotilaallisiin tarkoituksiin. Valtionbudjetista vain kaksi prosenttia käytetään terveydenhuoltoon, kun taas armeijan ja poliisin menojen osuus on 48 prosenttia. Sudan on hankkinut mm. venäläisen Mig29-hävittäjän, Mi24-hyökkäyshelikopterin ja T72-panssarivaunun.

Miten EU pyrkii vaikuttamaan komission kautta Sudanin hallitukseen ja öljy-yhtiöihin hillitäkseen aivan tietoisia väestönsiirtoja öljyrikkailta alueilta? Mihin toimiin EU on ryhtynyt painostaakseen eri maita pidättäytymään kalliiden kehittyneiden aseiden myymisestä Sudanin sodan taisteleville osapuolille?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

Euroopan unioni on aina ollut huolissaan maan sisäisten pakolaisten tilanteesta alueilla, joissa on meneillään sisäinen konflikti, ja erityisesti öljyntuotantoalueilla. Tämä kysymys otettiin esille unionin ja Sudanin poliittisessa vuoropuhelussa, joka käytiin joulukuussa 2002 Khartumissa.

Tärkeä edistysaskel on hallitustenvälisen kehitysyhteistyöviranomaisen (Intergovernmental Authority on Development) johtamien rauhanneuvottelujen yhteydessä osapuolten allekirjoittamat kaksi yhteisymmärryspöytäkirjaa, jotka koskevat vihamielisyyksien lopettamista ja siviilien suojelua. Komission saamien tietojen mukaan maan sisäiset pakolaiset ovat palaamassa lähtöalueilleen.

Komissiolla ei ole toimivaltaa öljy-yhtiöiden suhteen eikä varsinkaan Etelä-Sudanissa toimivien yhtiöiden suhteen, sillä ne ovat peräisin unionin ulkopuolisista maista (Kiina, Malesia, Intia jne.). Ainoa eurooppalainen alueella toiminut öljy-yhtiö, Lundin, keskeytti toimintansa puolitoista vuotta sitten.

Asekaupan osalta unioni soveltaa ja noudattaa täysin Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselmaa aseiden myyntikiellosta Sudaniin. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että molemmat osapuolet ostavat aseita unionin ulkopuolisilta mailta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/68

---

(2004/C 70 E/071)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1944/03

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Sisämarkkinat ja televisiomainonta alaikäisille tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä

Alankomaissa toimiva musiikkikanava TMF on lähettänyt 1. huhtikuuta 2003 lähtien Nickleodeonin lastenohjelmia. Nickleodeon on osa Viacom-ryhmää, johon kuuluvat muun muassa MTV ja TMF. Nickleodeonilla on lähetyksiä maailmanlaajuisesti ainakin 150 maassa. TMF:n ohjelmia voi katsella kaapelin välityksellä myös Flanderissa, jossa TMF:n ohjelmien sisältö on suunnattu erityisesti Flanderissa oleville katsojille.

TMF:llä on Alankomaista saatu toimilupa myös sen Flanderissa harjoittamaa lähetystoimintaa varten. Näin ollen TMF:n ei tarvitse ottaa huomioon Flanderin säännöstöä, joka koskee mainoslähetysten rajoittamista lastenohjelmien yhteydessä. Flanderin lainsäädäntö asettaa enemmän rajoituksia kuin direktiivin 97/36/EY (1) 11 artiklan 5 kohta. Flanderissa annetun asetuksen 82 artiklan 6 kohdassa todetaan, että lastenohjelmien yhteydessä ei saa välittömästi lähettää mitään mainoksia eikä rohkaista tekemään ostoksia television välityksellä. Välittömästi ohjelmien yhteydessä lähetettävillä mainoksilla tarkoitetaan mainoksia, joita lähetetään viisi minuuttia ennen tai jälkeen lastenohjelman.

Kaupallisten kanavien, jotka ovat saaneet toimiluvan Flanderista ja joiden ohjelmat suuntautuvat Flanderin markkinoille kuten TMF:n ohjelmat, on noudatettava kyseisiä tiukempia sääntöjä.

Flanderin tiedotusvälineistä vastaava ministeri on toistuvasti ilmoittanut, että asiaa voidaan säännellä vain yhteisön tasolla.

Katsooko komissio, että Flanderista toimiluvan saaneet kanavat joutuvat kohtaamaan epäreilua kilpailua suhteessa muihin Flanderin markkinoilla lähetystoimintaa harjoittaviin kanaviin?

Mikäli vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee asian?

Mikäli vastaus on myönteinen, voivatko Flanderin viranomaiset ryhtyä itsenäisesti toimiin saadakseen kyseisen epäreilun kilpailun loppumaan? Mitä komissio voi tehdä, jotta kyseinen epäreilu kilpailu saataisiin loppumaan?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

”Televisiosta ilman rajoja”3 päivänä lokakuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/552/ETY (2), jota on muutettu 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY, säädetään, että jäsenvaltioiden on sovellettava lainkäyttövaltaansa kuuluvien lähetystoiminnan harjoittajien lähetyksiin samaa lakia, jota sovelletaan niiden alueella yleisölle tarkoitettuihin lähetyksiin sekä varmistettava vapaus vastaanottaa alueellaan muiden jäsenvaltioiden lähetyksiä.

Vääristymien välttämiseksi ”televisio ilman rajoja” -direktiivi sisältää kansallisten lainsäädäntöjen yhteensovittamista koskevia määräyksiä, joilla pyritään varmistamaan tiettyjen arvojen kunnioittaminen ja yleishyödyllisten tavoitteiden toteutuminen kaikissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi asioissa, jotka liittyvät kuluttajansuojaan, kansanterveyteen, teosten eheyteen jne.

Alaikäisten suojelu on yksi direktiivissä yhteensovitetuista aloista. Direktiivin 11 artiklan 5 kohdassa säädetään, että lastenohjelmia, jotka kestävät vähemmän kuin 30 minuuttia, ei saa keskeyttää mainoksilla. Yhteisön tasolla nämä määräykset turvaavat riittävän suojelun tason, mutta kansallisella tasolla voidaan ottaa käyttöön tiukempia määräyksiä, kuten Flanderin alueellinen hallitus on tehnyt. Tällaisia tiukempia sääntöjä ei kuitenkaan saa ulottaa koskemaan lähetyksiä, joita lähettävät toisen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvat lähetystoiminnan harjoittajat. Näin ollen Flanderin alueellinen hallitus ei voi toteuttaa toimia, jotka estävät kyseisten lähetysten vastaanottamisen tai edelleenlähettämisen sillä perusteella, että ne eivät noudata sen lain määräyksiä.

---

(1)  EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60.

(2)  Neuvoston direktiivi 89/552/ETY, annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta. EYVL L 298, 17.10.1989.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/69

---

(2004/C 70 E/072)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1962/03

esittäjä(t): Georges Berthu (NI) komissiolle

(5. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Tulevat vakuutusalan tilinpäätösstandardit

Useiden kuukausien ajan pankki- ja vakuutusalan ammattilaiset ovat tuoneet julki niitä riskejä, joita tulevien IAS-tilinpäätösstandardien yleinen soveltaminen aiheuttaa heidän alallaan. Vaikka siis rahoitusmenetelmä perustuu riskien keskinäistämiseen paikallisesti ja ajallisesti, vaarana on, että IAS-standardi 39 antaa väärän kuvan näiden organisaatioiden todellisesta tilanteesta tilinpäätöspäivänä, koska se asettaa aktiivoiden ja passiivoiden arvioinnin perustaksi markkina-arvon.

Kirjallisessa kysymyksessäni P-2507/02 (1) kiinnitin komission huomion tämän menettelyn riskeihin. Komission jäsen Bolkestein ilmoitti minulle 15. lokakuuta antamassaan seikkaperäisessä vastauksessa, että komissio odottaa tässä asiassa Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) uusia ehdotuksia ja että joka tapauksessa hänen nähdäkseen ”vakavaraisuusvaatimusten aleneminen tilinpäätöksessä ei saisi johtaa kyseisten organisaatioiden vakavaraisuussääntöjen löysentämiseen”.

Viimeisten tietojen mukaan IAS olisi lopulta hylännyt sille jätetyt ehdotukset IAS-standardin 39 muuttamisesta. Kuinka Euroopan komissio aikoo toimia torjuakseen yhä huolestuttavammiksi kasvavat riskit?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(2. heinäkuuta 2003)

Kansainvälisen tilinpäätösstandardin (IAS) 39 tarkistaminen on edelleen käynnissä. Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB) ja eurooppalaiset pankkialan edustajat pitävät kahdenvälisiä teknisiä kokouksia, joissa mietitään, miten standardia sovelletaan korkoriskin suojautumisjärjestelyihin. Tämä vuoropuhelu on hyvässä käynnissä ja komissio kannattaa vakuutusalan ammattilaisten nopeaa liittymistä siihen. Lisäksi on syytä mainita, että IASB alistaa väliaikaisen vakuutusstandardiehdotuksensa julkiseen kuulemiseen heinäkuussa 2003. Tämän standardin tarkoituksena on tiettyjen vapautusten avulla helpottaa vakuutusyritysten siirtymistä noudattamaan IAS-standardeja 1. tammikuuta 2005 mennessä.

---

(1)  EUVL C 222 E, 18.9.2003, s. 9.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/70

---

(2004/C 70 E/073)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(16. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Eurooppa ja terrorismi

Italialaisessa Corriere della Serra ja portugalilaisessa Diário de Notícias -lehdissä julkaistujen uutisten mukaan Saudi-Arabian Yhdysvaltain-suurlähettiläs prinssi Bandar on ilmoittanut tiedotusvälineille, suurimuotoista terroritekoa peläten, että ”jotakin suurta” on tekeillä Saudi-Arabiassa tai Yhdysvalloissa.

Samassa uutisessa luetellaan useita Euroopan maita (Italia, Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Ruotsi, Norja, Saksa ja Ranska), joissa on Al-Qaidaan sidoksissa olevien järjestöjen nukkuvia soluja valmiina liittymään mujahedin-ryhmiin, joiden oletetaan olevan jo Pohjois-Amerikan maaperällä odottamassa valmisteltavan terroristitoiminnan käynnistämistä.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Onko komissiolla käytössään näitä seikkoja koskevia tietoja, ja yhtyykö se Saudi-Arabian Yhdysvaltain-suurlähettilään pelkoihin? |
| --- | --- |

—

Onko komissiolla käytössään näitä seikkoja koskevia tietoja, ja yhtyykö se Saudi-Arabian Yhdysvaltain-suurlähettilään pelkoihin?

| — | Vahvistaako komissio sen, että Al-Qaidan soluja tai liittolaisia on tai epäillään olevan Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella? |
| --- | --- |

—

Vahvistaako komissio sen, että Al-Qaidan soluja tai liittolaisia on tai epäillään olevan Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella?

| — | Mitä tietoja komissiolla on islamilaisten fundamentalistien terroritoiminnasta Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella? |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja komissiolla on islamilaisten fundamentalistien terroritoiminnasta Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella?

| — | Mitä tietoja komissiolla on Al-Qaidan ja sen liittolaisten toiminnasta Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä? |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja komissiolla on Al-Qaidan ja sen liittolaisten toiminnasta Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä?

| — | Millä tavalla komissio tekee yhteistyötä tai olisi valmis yhteistyöhön Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden kanssa kansainvälisen terrorismin torjumiseksi? |
| --- | --- |

—

Millä tavalla komissio tekee yhteistyötä tai olisi valmis yhteistyöhön Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden kanssa kansainvälisen terrorismin torjumiseksi?

| — | Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä kyseisen uhan takia? |
| --- | --- |

—

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä kyseisen uhan takia?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2003)

Komissio seuraa terrorismin kaikkiin muotoihin liittyviä kehitysnäkymiä tarkkaan. Se ottaa jatkuvasti huomioon kansainvälisen terrorismin Euroopan unionille edelleen aiheuttaman vakavan uhan.

Terrorismin torjunta on EU:n sisällä ensisijaisesti jäsenvaltioiden tehtävä, ja siitä vastaavat etenkin jäsenvaltioiden turvallisuus-, tiedustelu- ja poliisiviranomaiset. Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yleispolitiikan tasolla aktiivisesti yhteistyötä tehostaakseen kaikilta osin EU:n toimintaa terrorismin torjumiseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaisesti.

Komissio ei näin ollen asemansa vuoksi pysty antamaan konkreettista tietoa kansainvälisten terroristiryhmien toiminnasta jäsenvaltioissa. Se ei myöskään pysty kovin hyvin arvioimaan EU:n kansalaisiin ja yleisesti EU:n intresseihin kohdistuvaa terroristi-iskujen uhkaa eikä sitä, onko kyseinen uhka lähtöisin EU:n sisä- vai ulkopuolelta. Tämä on kaikkien jäsenvaltioiden, neuvoston puheenjohtajavaltion, pääsihteeristön sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tehtävä. Uhan arviointi on jatkuvaa, eikä tehtävä sovellu luonteensa vuoksi julkisuudessa käsiteltäväksi. Sama pätee toimenpiteisiin, joita on toteutettu tai joita on tarkoitus toteuttaa terroristi-iskujen uhan vuoksi.

Euroopan unionin toimenpiteet terrorismin torjumiseksi eivät kuitenkaan rajoitu ainoastaan uhan arviointiin, vaan niissä tarkastellaan myös terrorismin syitä. Tässä yhteydessä komissiolla on merkittävämpi tehtävä. Komissio katsoo, että EU:n olisi torjuttava terrorismia kaikin sen käytettävissä olevin keinoin, joihin kuuluvat kehitysyhteistyö- ja kauppapolitiikka, oikeus- ja sisäasioita koskeva politiikka, Barcelonan prosessiin liittyvät muut osatekijät sekä turvallisuuspoliittiset toimenpiteet. Tuloksiin pääseminen vaatii aikaa, ja se on mahdollista vain, jos käytetään koordinoitua ja kokonaisvaltaista EU:n tason lähestymistapaa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/71

---

(2004/C 70 E/074)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2000/03

esittäjä(t): Jan Dhaene (PSE) ja Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle

(16. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Sellafieldin radioaktiiviset päästöt

Kansainvälisen kuljetusliiton kalatalouskomitea on pyytänyt Pohjanmeren rannikkovaltioita vaatimaan, että Iso-Britannia lopettaisi Sellafieldin radioaktiiviset päästöt. Useat kansalliset kuljetusliitot ovat hyväksyneet tämän vaatimuksen. Ongelma ei rajoitu ainoastaan Isoon-Britanniaan: La Haguessa sijaitseva Cogéma aiheuttaa paikallisessa ympäristössä laajaa radioaktiivista pilaantumista.

Yksi kansainvälistä kuljetusliittoa eniten askarruttavista isotoopeista on Technetium-99 (Tc99). Tätä isotooppia on päästetty Irlanninmereen, vaikka sen suodattaminen ja talteen ottaminen on täysin mahdollista ennen päästöjen laskemista mereen.

| 1. | Onko neuvosto tietoinen, että Sellafieldin kaltaisten laitosten radioaktiiviset päästöt uhkaavat meriympäristöä ja erityisesti sen kaloja ja äyriäisiä sekä niitä ravinnokseen käyttäviä kuluttajia? |
| --- | --- |

1.

Onko neuvosto tietoinen, että Sellafieldin kaltaisten laitosten radioaktiiviset päästöt uhkaavat meriympäristöä ja erityisesti sen kaloja ja äyriäisiä sekä niitä ravinnokseen käyttäviä kuluttajia?

| 2. | Onko neuvosto tietoinen lähellä pilaantumislähdettä (Sellafield ja La Hague) usein kalastavien alusten kalastajille ja alusten muulle miehistölle aiheutuvista seurauksista? |
| --- | --- |

2.

Onko neuvosto tietoinen lähellä pilaantumislähdettä (Sellafield ja La Hague) usein kalastavien alusten kalastajille ja alusten muulle miehistölle aiheutuvista seurauksista?

| 3. | Mitä mieltä neuvosto on kansainvälisen kuljetusliiton ehdotuksesta, että Technetium-99 olisi suodatettava pois Sellafieldin ja La Haguen jätevedestä? |
| --- | --- |

3.

Mitä mieltä neuvosto on kansainvälisen kuljetusliiton ehdotuksesta, että Technetium-99 olisi suodatettava pois Sellafieldin ja La Haguen jätevedestä?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto on yleisellä tasolla kiinnostunut ydinturvallisuudesta ja säteilysuojelusta.

Kuten parlamentin jäsen tietää, Sellafieldin on tarkoitus toimia yhteisön oikeuden mukaisesti ja ottaen huomioon erityisesti:

| — | Euratomin perustamissopimuksen 33, 35 ja 37 artikla |
| --- | --- |

—

Euratomin perustamissopimuksen 33, 35 ja 37 artikla

| — | 6 päivänä joulukuuta 1999 annettu komission suositus 1999/829/Euratom Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta |
| --- | --- |

—

6 päivänä joulukuuta 1999 annettu komission suositus 1999/829/Euratom Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta

| — | neuvoston direktiivi N:o 96/29/Euratom perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta |
| --- | --- |

—

neuvoston direktiivi N:o 96/29/Euratom perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta

| — | komission asetus (Euratom) N:o 3227/76 Euratomin turvavalvontaa koskevien määräysten täytäntöönpanosta. Tässä asetuksessa edellytetään muun muassa, että komissiolle toimitetaan säännöllisesti selvityksiä ydinlaitoksissa tapahtuvasta toiminnasta. |
| --- | --- |

—

komission asetus (Euratom) N:o 3227/76 Euratomin turvavalvontaa koskevien määräysten täytäntöönpanosta. Tässä asetuksessa edellytetään muun muassa, että komissiolle toimitetaan säännöllisesti selvityksiä ydinlaitoksissa tapahtuvasta toiminnasta.

Komission vastuulla on varmistaa mainitun lainsäädännön asianmukainen soveltaminen, ydinlaitosten tarkastukset mukaan luettuina. Yhteisö on OSPAR-yleissopimuksen sopimuspuolena hyväksynyt radioaktiivisten aineiden osalta OSPAR-strategian, jonka tavoitteena on estää ionisoivan säteilyn aiheuttama meriympäristön pilaantuminen. Lisäksi kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa säädetään meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevan teemakohtaisen strategian kehittämisestä.

Mitä tulee erityisesti ydinjätteisiin, neuvoston elimet keskustelevat parhaillaan komission ehdotuksesta direktiiviksi käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/72

---

(2004/C 70 E/075)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2017/03

esittäjä(t): Jan Dhaene (PSE) komissiolle

(17. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Kuorma-autojen tekninen varustelu

Kansainvälinen tieyhteys E17 Antwerpen—Gent—Lille on viime kuukausina ollut useiden huomiota-herättävien kuorma-autonkuljettajille sattuneiden onnettomuuksien näyttämönä. Kuorma-autot ovat poikkeuksetta varustetut vakionopeuden säätimillä. Kuljettajat, joiden huomio on kiinnittynyt muualle, törmäävät täydessä vauhdissa tietöiden aiheuttaman jonon loppupäähän.

Tämä ongelma on tyypillinen. Kaikkialla Euroopassa tapahtuu vakionopeuden säätimen aiheuttamia onnettomuuksia niin kuorma- kuin henkilöautoillekin. Onnettomuuksissa menetetään ihmishenkiä. Nopea laskutoimitus antaa viime viikkoina yksin Belgiassa vakionopeuden säätimestä johtuvien onnettomuuksien uhrien lopputulokseksi 6 kuollutta ja 13 vaikeasti loukkaantunutta.

Kuljetusalan ammattiliitotkin ovat ymmärtäneet vakionopeuden säätimistä olevan kuljettajille enemmän haittaa kuin hyötyä.

Nykyisiä kuorma-autoja koskeva näkökenttää laajentavien järjestelmien (kuolleen kulman kamera ja/tai peili) asennusvelvoite on sen sijaan epäilemättä parantanut kuorma-autojen turvallisuutta pyöräilijöiden kannalta katsoen. Sulkemalla sivustat — kuorma-auton pyörien väliin asennettavilla levyillä — estetään se, että onnettomuustilanteessa pyöräilijä luisuu kuorma-auton pyörien alle.

Tämän johdosta haluan kysyä komissiolta seuraavaa:

| 1. | Harkitseeko komissio kuorma-autojen sivustasuojausten tekemistä pakolliseksi? Jos vastaus on myönteinen, milloin voitaisiin kyseinen velvoite ottaa käyttöön? Saavatko jäsenvaltiot ottaa kyseisen velvoitteen käyttöön ilman tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä? |
| --- | --- |

1.

Harkitseeko komissio kuorma-autojen sivustasuojausten tekemistä pakolliseksi? Jos vastaus on myönteinen, milloin voitaisiin kyseinen velvoite ottaa käyttöön? Saavatko jäsenvaltiot ottaa kyseisen velvoitteen käyttöön ilman tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä?

| 2. | Onko komissiolla riittävästi tietoa kuorma-autojen vakionopeussäätimien vaikutuksesta liikenneturvallisuuteen? |
| --- | --- |

2.

Onko komissiolla riittävästi tietoa kuorma-autojen vakionopeussäätimien vaikutuksesta liikenneturvallisuuteen?

| 3. | Harkitseeko komissio kuorma-autojen vakionopeuden säätimien kieltämistä? Jos vastaus on myönteinen, milloin kyseinen kielto voisi tulla voimaan? Saavatko jäsenvaltiot ottaa kyseisen kiellon itsenäisesti käyttöön ilman, että tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen muuttaa? |
| --- | --- |

3.

Harkitseeko komissio kuorma-autojen vakionopeuden säätimien kieltämistä? Jos vastaus on myönteinen, milloin kyseinen kielto voisi tulla voimaan? Saavatko jäsenvaltiot ottaa kyseisen kiellon itsenäisesti käyttöön ilman, että tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen muuttaa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(30. heinäkuuta 2003)

Direktiivissä 89/297/ETY (1) ei säädetä suoranaisesti, että kuorma-autot olisi varustettava yhtenäisellä sivusuojalla, vaan sivusuoja voi koostua yhdestä tai useammasta pitkittäispalkista, jotka on kiinnitetty niin, että ne estävät pyöräilijää joutumasta ajoneuvon alle. Direktiivin noudattaminen on vapaaehtoista, ja jäsenvaltiot voivat näin ollen soveltaa sitä sitovana tai vapaaehtoisena omassa kansallisessa lainsäädännössään. Komissio ehdotti 14. heinäkuuta 2003, että direktiivissä 70/156/ETY (2) säädetty moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntä laajennettaisiin koskemaan myös raskaita tavarankuljetusajoneuvoja ja joukkoliikenne-ajoneuvoja. Ehdotuksen mukaan säännökset on määrä ottaa käyttöön vuoden 2006 tammikuun ja vuoden 2010 tammikuun välillä ajoneuvoluokasta riippuen. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteisön menettelyn tultua voimaan direktiivin 89/297/ETY säännöksiä sovelletaan kaikkiin ensimmäistä kertaa rekisteröityihin kuorma-autoihin ja puoliperävaunun vetoautoihin.

Vakionopeudensäätimeen liittyvien seikkojen osalta parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Kathleen Van Bremptin kirjalliseen kysymykseen E-1501/03 (3). Komissio on huolestunut sellaisten onnettomuuksien lisääntymisestä, joissa vakionopeudensäätimellä varustetut kuorma-autot ovat olleet osallisina, ja aikoo kerätä asiaa koskevia puolueettomia tietoja, joiden perusteella se voi arvioida, onko syytä toteuttaa asiaa koskevia toimenpiteitä.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 89/297/ETY, annettu 13. huhtikuuta 1989 moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivusuojia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 124, 5.5.1989).

(2)  Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6. helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 42, 23.2.1970).

(3)  Katso sivu 48.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/73

---

(2004/C 70 E/076)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2063/03

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) ja Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(20. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Vesitoimitusten riittävyys ja veden laatu Kreikassa

Uusi demokratia -puolueen virallisesti esittämien valitusten mukaan Kreikan hallitus on lakkauttanut kunnallisten vesihuolto- ja viemäröintiyritysten tuen (joka säädettiin kreikkalaisen lain nro 2065/92 perusteella) jättäen yli 150 kunnallista yritystä ilman tuloja, joihin ne ovat oikeutettuja ja jotka ovat erittäin tärkeitä hankkeiden toteuttamiseksi. Samoissa Uusi demokratia -puolueen valituksissa mainitaan, että tämä tilanne synnyttää tietenkin ongelmia pääasiassa kiireellisten perusrakennehankkeiden toteuttamisessa, ja pelkästään Mornosin kanavassa (joka toimittaa vettä Ateenaan) 55 kilometriä on kattamatta (yhteensä 122 kilometristä), minkä seurauksena verkkoon putoaa jätteitä, roskia, eläinten raatoja ym., mikä synnyttää ilmeisiä Ateenan asukkaiden terveyteen ja jopa henkeen kohdistuvia vaaroja (jokin aika sitten pieni poika hukkui pudottuaan suojaamattomaan, avoimeen kanavaan).

On syytä panna merkille, että viime talvena ja kevääseen 2003 asti Kreikassa on ollut runsaita sateita, ja näin ollen olisi luultavaa, että keruualtaisiin olisi virrannut suuria määriä vettä. Tästä huolimatta kreikkalaisissa tiedotusvälineissä puhutaan ”vesipulan vaarasta” tulevana kesänä, ja pääkaupungin vesihuolto- ja viemäröintilaitos EIDAP on jo ilmoittanut 3,5 prosentin hintojenkorotuksesta.

Ovatko vesihuoltoalan perusrakennehankkeet Kreikassa riittävät?

Onko tällä alalla viimeisten kymmenen vuoden aikana toteutettu kaikki suunnitellut hankkeet?

Mikä on komission näkemys yhteisön määrärahojen käyttöönotosta vesihuoltoalalla Kreikassa?

Mitä merkittäviä hankkeita on toteutettu ja täysin toiminnassa (kun mukaan ei lueta niitä, joita suunnitellaan tai vielä rakennetaan) Kreikassa EU:n tuella vuodesta 1994 alkaen?

Onko komissio tietoinen siitä, että lähes puolet Mornosin vettä Ateenaan kuljettavasta verkosta on täysin kattamatta?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(5. elokuuta 2003)

Juomavesidirektiivissä (1) vahvistetaan sitovat tavoitteet juomavedeksi tarkoitetun hanaveden laadulle sekä juomaveden laadun säännölliselle seurannalle unionissa, mutta siinä ei ole yksityiskohtaisia määräyksiä vedenjakelujärjestelmien suunnittelusta, rakentamisesta ja huollosta. Vesipolitiikan puitedirektiivissä (2) velvoitetaan kaikkien vesien (jokien, järvien sekä rannikko- ja pohjavesien) hyvän laadun (”hyvän tilan”) saavuttamiseen vuoteen 2015 mennessä, mutta kumpaankaan direktiiviin ei sisälly juomaveden saantia tai vedenjakelujärjestelmien suunnittelua, rakentamista ja huoltoa koskevia velvoitteita.

Tämänhetkisten vedensaantiin liittyvien perusrakennetöiden osalta voidaan todeta, että yhteisön vuosien 2000—2006 tukikehyksessä, joka alunperin laadittiin Kreikan viranomaisten aloitteesta, määritellään strategiset suuntaviivat Kreikan suurimpien kaupunkien vedensaannin parantamista koskeville investoinneille, joista useat ovat käynnissä.

Aikaisemmin Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) rahoitti monia perusrakenteita (veden keruujärjestelmiä, porakaivoja, vesijohtoja, vedenpuhdistamoja ja erityisesti kaupunkien ja kuntien jakeluverkostoja), jotka on nykyään toteutettu ja toiminnassa. Koska EAKR:n rahoitus on ohjelmakohtaista, komissio kehottaa kysyjiä kääntymään Kreikan viranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja yksittäisistä hankkeista. Koheesiorahastosta osarahoitettavien hankkeiden osalta uusia vedensaantiin liittyviä investointeja on tehty etenkin seuraavissa kaupungeissa: Larissa, Volos, Patra, Livadia, Lamia, Naoussa, Hania ja luonnollisesti Ateena (Evinoksen hanke) sekä Thessaloniki (Aliakmonaksen hanke, joka otetaan kaupalliseen käyttöön elokuussa 2003).

---

(1)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta, EYVL L 330, 5.12.1998.

(2)  Parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 327, 22.12.2000.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/74

---

(2004/C 70 E/077)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2065/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(20. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Belgian poliisin toiminta Alankomaiden maaperällä

Perjantaina 26. huhtikuuta 2003 Alankomaissa sijaitsevan Roosendaalin kaupungin rautatieasemalla siviilivaatteisiin pukeutunut mies, joka nopeasti esittäytyi poliisiksi (täsmentämättä minkä maan), pidätti Belgiassa asuvan Italian kansalaisen. Hän halusi ensiksi nähdä pidätetyn matkalipun ja kysyi oliko tämän hallussa huumausaineita (kannabista). Saatuaan myöntävän vastauksen hän pyysi pidätettyä astumaan Antwerpen-Berchemin junaan. Tässä vaiheessa pidätettyä ympäröi viisi siviilivaatteisiin pukeutunutta muuta henkilöä, ja hänet vietiin junan 1. luokan viimeiseen vaunuun. Heti kun he olivat päässeet junaan, sen vielä ollessa asemalla, poliisit ottivat haltuunsa italialaisen kaiken henkilökohtaisen omaisuuden mukaan luettuna 13,2 grammaa kannabista, joka oli ostettu muutamaa tuntia aiemmin Roosendaalissa sijaitsevasta coffee shopista 50 euron hintaan. Tämän jälkeen pidätetty laitettiin käsirautoihin. Kun juna saapui Antwerpen-Berchemin asemalle noin kello 19.15, Belgian poliisi otti Italian kansalaisen haltuunsa ja vei hänet Antwerpenin keskustan poliisiasemalle ruumiintarkastusta ja kuulustelua varten. Sillä aikaa kun hän odotti poliisilaitoksen odotushuoneessa, hän kuuli kuulusteluhuoneen sisältä huutoja ja voimakkaita kamppailun ääniä. Noin viidentoista minuutin kuluttua paikalle saapui sairaanhoitajia, jotka lähtivät noin viisitoista minuuttia myöhemmin kantaen tajuttomana paareilla makaavaa kuulusteltavaa. Joidenkin poliisien mukaan kyseessä oli tapaturma, joka sattui, kun kuulusteltava oli ottanut esiin veitsen. Italian kansalainen päästettiin tämän jälkeen poliisilaitoksen sisälle, missä hän näki naispuolisen poliisin siivoamassa täysin veren sotkemaa huonetta. Italialainen vapautettiin noin kello 21 kuulustelupöytäkirjan laatimisen jälkeen.

Voiko komissio tiedottaa,

| — | minkälaisten sopimusten perusteella Belgian poliisivoimat voivat toimia tällä tavoin Alankomaiden maaperällä? |
| --- | --- |

—

minkälaisten sopimusten perusteella Belgian poliisivoimat voivat toimia tällä tavoin Alankomaiden maaperällä?

| — | onko laillista, että Belgian poliisi Alankomaiden maaperällä velvoittaa henkilön nousemaan Belgian junaan syyttääkseen tätä sitten huumausaineiden kansainvälisestä salakuljetuksesta, ja onko laillista, että Belgian poliisi ottaa ulkomaalaisen henkilön puhutteluun Alankomaiden maaperällä Belgiassa rangaistavasta rikkomuksesta perusteenaan oletettu aikomus tehdä kyseinen rikkomus? |
| --- | --- |

—

onko laillista, että Belgian poliisi Alankomaiden maaperällä velvoittaa henkilön nousemaan Belgian junaan syyttääkseen tätä sitten huumausaineiden kansainvälisestä salakuljetuksesta, ja onko laillista, että Belgian poliisi ottaa ulkomaalaisen henkilön puhutteluun Alankomaiden maaperällä Belgiassa rangaistavasta rikkomuksesta perusteenaan oletettu aikomus tehdä kyseinen rikkomus?

| — | onko sillä tietoa ”tapaturmasta”, joka tapahtui Antwerpenin keskustan poliisiasemalla 26. huhtikuuta 2003 noin kello 20 aikaan? |
| --- | --- |

—

onko sillä tietoa ”tapaturmasta”, joka tapahtui Antwerpenin keskustan poliisiasemalla 26. huhtikuuta 2003 noin kello 20 aikaan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(5. elokuuta 2003)

Komissio haluaa ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, ettei se ole tietoinen tapahtumista, joihin kirjallisessa kysymyksessä viitataan, eikä siten voi niitä kommentoida.

Koska tapaus selvästi liittyy Belgian poliisiin, komissio on ilmoittanut kysymyksestä Belgian liittovaltion viranomaisille. Komission mielestä parlamentin jäsenten kannattaisi ottaa yhteyttä suoraan Belgian viranomaisiin saadakseen lisätietoja asiasta.

Komissio voi tässä vaiheessa kertoa ainoastaan sen, että Belgialla ja Alankomailla on keskinäisiä yhteistyösopimuksia, joiden perusteella kummankin jäsenvaltion poliisivoimilla on oikeus valvontaan toisen jäsenvaltion alueella, erityisesti huumekaupan torjunnan alalla.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/75

---

(2004/C 70 E/078)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2114/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(25. kesäkuuta 2003)

Aihe:   EU:n ulkopuolisista matalan elintason valtioista tulevien vieraiden torjuminen kutsutut vieraat, virkamiehet ja liikemiehet pois lukien

| 1. | Kuuluuko EU:n jäsenvaltioissa tai Schengenin sopimukseen liittyneissä valtioissa normaaliin käytäntöön se, että niiden suurlähetystöt EU:n ulkopuolisissa matalan elintason valtioissa edellyttävät viisumin saamiseksi kutakin vierailua varten kyseisen valtion kansalaisilta, että nämä esittävät seuraavat asiakirjat:






  a) | alkuperäinen hiljan annettu palkkakuitti; |
| --- | --- | --- |

1.

Kuuluuko EU:n jäsenvaltioissa tai Schengenin sopimukseen liittyneissä valtioissa normaaliin käytäntöön se, että niiden suurlähetystöt EU:n ulkopuolisissa matalan elintason valtioissa edellyttävät viisumin saamiseksi kutakin vierailua varten kyseisen valtion kansalaisilta, että nämä esittävät seuraavat asiakirjat:

a)

alkuperäinen hiljan annettu palkkakuitti;

| b) | todistus hakijan työnantajan suostumuksesta; |
| --- | --- |

b)

todistus hakijan työnantajan suostumuksesta;

| c) | lentoteitse matkustettaessa meno-paluulippu; |
| --- | --- |

c)

lentoteitse matkustettaessa meno-paluulippu;

| d) | vastaanottajamaassa asuvan takaajan esittämä kutsu; |
| --- | --- |

d)

vastaanottajamaassa asuvan takaajan esittämä kutsu;

| e) | todisteet liikematkan tarpeellisuudesta; |
| --- | --- |

e)

todisteet liikematkan tarpeellisuudesta;

| f) | kyseisen suurlähetystön hyväksymä matkavakuutus? |
| --- | --- |

f)

kyseisen suurlähetystön hyväksymä matkavakuutus?

| 2. | Kuuluuko normaalikäytäntöön myös se, että hakijat voivat joutua odottamaan päätöstä kauan ja että he eivät saa maksamaansa summaa takaisin siinä tapauksessa, että heille ei myönnetä viisumia? |
| --- | --- |

2.

Kuuluuko normaalikäytäntöön myös se, että hakijat voivat joutua odottamaan päätöstä kauan ja että he eivät saa maksamaansa summaa takaisin siinä tapauksessa, että heille ei myönnetä viisumia?

| 3. | Kuinka suuri osuus kaikista sellaisista kyseisten maiden kansalaisista, jotka haluaisivat vierailla EU:ssa, jää näiden toimenpiteiden vuoksi ilman viisumia? |
| --- | --- |

3.

Kuinka suuri osuus kaikista sellaisista kyseisten maiden kansalaisista, jotka haluaisivat vierailla EU:ssa, jää näiden toimenpiteiden vuoksi ilman viisumia?

| 4. | Onko näiden rajoittavien vaatimusten tarkoituksena tehdä vierailut kyseisenlaisista maista käytännössä mahdottomiksi muille kuin virkamiehille, suurten yritysten johtajille ja erikseen kutsutuille henkilöille? |
| --- | --- |

4.

Onko näiden rajoittavien vaatimusten tarkoituksena tehdä vierailut kyseisenlaisista maista käytännössä mahdottomiksi muille kuin virkamiehille, suurten yritysten johtajille ja erikseen kutsutuille henkilöille?

| 5. | Pitääkö komissio järkevänä kieltää, pystyttämällä jonkinlainen uusi rautaesirippu, pääsy EU:hun sellaisten maiden kansalaisilta, jotka mahdollisesti tulevaisuudessa liittyvät unioniin? |
| --- | --- |

5.

Pitääkö komissio järkevänä kieltää, pystyttämällä jonkinlainen uusi rautaesirippu, pääsy EU:hun sellaisten maiden kansalaisilta, jotka mahdollisesti tulevaisuudessa liittyvät unioniin?

| 6. | Miten komissio aikoo ehkäistä sen, että tulevaisuudessa lähestyvään unionin jäsenyyteen perustuva viisumipakon poistaminen aiheuttaa entistä suuremman kiinnostuksen vierailuja kohtaan, jolloin huonosti valmistautuneiden vierailijoiden ja muuttajien virta kyseisistä maista kasvaa entisestään? |
| --- | --- |

6.

Miten komissio aikoo ehkäistä sen, että tulevaisuudessa lähestyvään unionin jäsenyyteen perustuva viisumipakon poistaminen aiheuttaa entistä suuremman kiinnostuksen vierailuja kohtaan, jolloin huonosti valmistautuneiden vierailijoiden ja muuttajien virta kyseisistä maista kasvaa entisestään?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2003)

Lyhytkestoista viisumia haettaessa tarvittavista asiakirjoista määrätään Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (1) 5 artiklan 1 kohdassa, jossa luetellaan edellytykset enintään kolmen kuukauden oleskeluun Schengen-valtioiden alueella. Kyseisen kohdan c alakohdassa määrätään, että EU:n ulkopuolisen maan kansalaisen maahantulo voidaan sallia, jos hän ”esittää tarvittaessa asiakirjat, joilla osoitetaan suunnitellun oleskelun tarkoitus ja edellytykset, ja hänellä on toimeentuloon tarvittavat varat ottaen huomioon sekä suunnitellun oleskelun keston että lähtömaahan paluun tai kauttakulkumatkan sellaiseen kolmanteen maahan, jonne hänen pääsynsä on taattu, tai hän kykenee hankkimaan laillisesti nämä varat”.

EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten osalta, joiden on hankittava viisumi asetuksen (EY) N:o 539/2001 nojalla (2), maahantuloedellytykset tarkistetaan ensisijaisesti viisumihakemuksen käsittelyn yhteydessä. Yhteisessä konsuliohjeistossa (3) määrätään, että viisuminhakijan tulee liittää hakemukseensa tarvittaessa asiakirjat, jotka osoittavat suunnitellun oleskelun tarkoituksen ja olosuhteet (4). Samoin todetaan, että selvitysten lukumäärä ja luonne riippuvat mahdollisesta laittoman maahanmuuton todennäköisyydestä ja paikallisesta tilanteesta, ja ne voivat vaihdella maakohtaisesti (5). Ohjeistossa esitetään myös joitakin esimerkkejä matkan tarkoitukseen, kulkuneuvoihin ja paluumatkaan, toimeentuloon sekä majoitukseen liittyvistä selvityksistä (5).

Arvoisan parlamentin jäsenen luettelemat asiakirjat ovat sellaisia, joita voidaan tapauskohtaisesti ja paikallisen tilanteen mukaan edellyttää lyhytkestoisen viisumin liitteeksi.

Mitä tulee viisumista perittävään maksuun neuvoston päätöksessä 2002/44/EY (6), joka on tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, korvataan viisumimaksu ”perittävällä maksulla, joka vastaa viisumihakemuksen käsittelyn hallinnollisia kuluja”. Tällöin on kyse käsittelykuluista, jotka peritään riippumatta siitä, onko viisumi myönnetty vai ei. On huomattava, että neuvoston päätöstä sovelletaan viimeistään 1. heinäkuuta 2004. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin soveltaa tätä päätöstä ennen kyseistä päivää. Tällä hetkellä suurin osa jäsenvaltioista on jo korvannut viisumimaksun käsittelykuluilla.

Komissiolla ei ole käytössään jäsenvaltioiden viisumin epäämistä koskevia yksityiskohtaisia tilastoja, joiden perusteella voisi arvioida, kuinka moni epääminen johtui siitä, ettei hakija ollut voinut osoittaa asianmukaisin asiakirjoin oleskelun tarkoitusta ja edellytyksiä.

Mitä taas tulee viisumivaatimusten vaikutuksiin, komissio ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen huolen esteistä, joita kyseiset viisumin saamisen edellytykset voivat synnyttää.

Komissio haluaa esittää kaksi tähän liittyvää huomiota:

| — | yhteinen viisumipolitiikka on yksi niistä asioista, jotka suojelevat jäsenvaltioita laittomalta maahanmuutolta ja yleistä järjestystä vastaan kohdistuvilta teoilta; niinpä se oikeuttaa asianmukaisen varovaisuuden viisumihakemusten käsittelyssä; |
| --- | --- |

—

yhteinen viisumipolitiikka on yksi niistä asioista, jotka suojelevat jäsenvaltioita laittomalta maahanmuutolta ja yleistä järjestystä vastaan kohdistuvilta teoilta; niinpä se oikeuttaa asianmukaisen varovaisuuden viisumihakemusten käsittelyssä;

| — | vaatimusten vaikutuksia tulee tarkastella myönnettyjä ja evättyjä viisumeja yleisten tilastojen valossa; niistä ei löydy tukea arvoisan parlamentin jäsenen peloille uuden rautaesiripun synnystä. |
| --- | --- |

—

vaatimusten vaikutuksia tulee tarkastella myönnettyjä ja evättyjä viisumeja yleisten tilastojen valossa; niistä ei löydy tukea arvoisan parlamentin jäsenen peloille uuden rautaesiripun synnystä.

Laajentumiseen liittyvien maahantulo- ja oleskeluedellytysten osalta kymmenen tulevaa jäsenmaata sekä Bulgaria ja Romania kuuluvat asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä olevaan luetteloon kolmansista maista, joiden kansalaiset eivät tarvitse viisumia.

Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta, jotka eivät sovella asetusta (EY) N:o 539/2001, edellyttävät yhä viisumia näistä kolmansista maista tulevilta henkilöiltä. Kun kyseiset maat liittyvät Euroopan unioniin, pääsevät kyseisten uusien jäsenmaiden kansalaiset hyötymään yhteisön oikeuden säännöksistä unionin kansalaisten vapaasta liikkuvuudesta. Tällöin Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan on myös lakattava vaatimasta viisumia kyseisten uusien jäsenmaiden kansalaisilta.

Liittymisen jälkeen uusien jäsenmaiden kansalaisten oleskelu vanhojen jäsenvaltioiden alueella perustuu yhteisön oikeuden säännöksiin unionin kansalaisten vapaasta liikkuvuudesta, ja tällöin otetaan samoin huomioon liittymissopimuksen asiaan liittyvät määräykset.

---

(1)  EYVL L 239, 22.9.2000.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001.

(3)  EYVL C 313, 16.12.2002.

(4)  Yhteisen konsuliohjeiston kohta III.2.b.

(5)  Yhteisen konsuliohjeiston kohta V.I.4.

(6)  Neuvoston päätös 2002/44/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, yhteisen konsuliohjeiston VII osan ja liitteen 12 sekä yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta, EYVL L 20, 23.1.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/77

---

(2004/C 70 E/079)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2133/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(26. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Laiton maahanmuutto: Yhdysvaltojen ulkoministeriö Kreikkaa ja Turkkia vastaan

Uutistoimisto Reuters välitti 12. kesäkuuta 2003 tiedon, jonka mukaan Yhdysvaltojen ulkoministeriö on merkinnyt Kreikan ja Turkin, toisin sanoen Euroopan unionin jäsenvaltion ja ehdokasvaltion, mustalle listalle niiden maiden joukkoon, jotka ovat syyllistyneet kansainväliseen laittomaan maahanmuuttoon.

Näin ollen Yhdysvaltojen viranomaiset voivat määrätä seuraamuksia näille valtioille 1. lokakuuta 2003 alkaen.

Eikö komissio katso, että edellä esitetystä käy jälleen kerran ilmi, ettei Euroopan unioni kykene tehokkaasti torjumaan laitonta maahanmuuttoa?

Mitä kiireellisiä toimia komissio aikoo toteuttaa Kreikkaa ja Turkkia kohtaan? Nämä valtiot ovat selvästi helpottaneet kansainvälisen ihmiskaupan harjoittajien rikollista toimintaa Euroopan unionissa ja erityisesti Italian rannikolla.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(5. elokuuta 2003)

Kesäkuussa 2003 Yhdysvaltojen ulkoministeriö julkaisi kolmannen ihmiskauppaa käsittelevän vuosikertomuksen niin kuin maan laki ihmiskaupan uhrien suojelusta edellyttää. Kertomuksessa kuvataan hallitusten toimia vakavien ihmiskaupan muotojen torjumiseksi. Valtiot on jaettu kolmeen luokkaan. Luokassa 3 on 15 maata, joiden joukossa ovat myös Turkki ja Kreikka. Tähän liittyen arvoisa parlamentin jäsen tuo esiin kysymyksen unionin toimista laittoman maahanmuuton ja ihmissalakuljetuksen torjumiseksi.

Termejä ”salakuljetus” ja ”laiton kauppa” pidetään usein synonyymeina, vaikka niiden merkityksessä on olennaisia eroja. Terminologiaa ja määritelmiä on selvennetty kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa sekä sen kahdessa salakuljetusta ja laitonta kauppaa koskevassa lisäpöytäkirjassa, jotka allekirjoitettiin Palermossa 12.—15. joulukuuta 2001 (1). Lisäksi unionissa on annettu säädöksiä, joita sovelletaan laittomaan kauppaan ja salakuljetukseen. Neuvosto hyväksyi 19. heinäkuuta 2002 puitepäätöksen ihmiskaupan torjunnasta (2). Ihmissalakuljetusta puolestaan käsitellään laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelystä 28 päivänä marraskuuta 2002 annetussa neuvoston direktiivissä 2002/90/EY (3) sekä rikosoikeudellisten puitteiden vahvistamisesta laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen ehkäisemistä varten 28 päivänä marraskuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä (3).

Sekä Yhdistyneiden Kansakuntien että unionin säädöksissä esiintyvien määritelmien perusteella on selvää, että salakuljetuksella tarkoitetaan avustamista laittomassa rajanylityksessä ja maahantulossa. Salakuljetus on siten luonteeltaan kansainvälistä toimintaa. Sen sijaan ihmiskauppa ei sitä välttämättä ole, vaan sen olennaisena piirteenä on toisen ihmisen hyväksikäyttö. Ihmiskauppaan sisältyy hyväksikäyttötarkoitus; sillä, miten uhri on tullut paikkaan, missä hyväksikäyttö tapahtuu, ei periaatteessa ole väliä. Silloin kun tapaukseen liittyy rajojen ylittäminen, kohdemaahan voidaan siirtyä joko laillisesti tai laittomasti. Laittomaan maahanmuuttoon saattaa liittyä jossain määrin myös ihmiskaupan piirteitä, mutta se on kaiken kaikkiaan laajempi käsite, jolla yleensä tarkoitetaan lähinnä laitonta maahantuloa ja laitonta maassa oleskelua. Laittomat maahanmuuttajat eivät siis välttämättä ole ihmiskaupan uhreja termin yleisessä merkityksessä (4).

Unionin yhteiset toimet ja aikataulu laittoman maahanmuuton torjumiseksi määritellään kolmessa toimintasuunnitelmassa, joista yksi koskee erityisesti laitonta maahanmuuttoa, toinen yhdennettyä rajavalvontaa ja kolmas palauttamispolitiikkaa. Valmistellessaan 19.—20. kesäkuuta 2003 pidettyä Thessalonikin Eurooppa-neuvostoa komissio esitteli laittoman maahanmuuton torjuntahankkeen edistymistä (5). Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmissä selvitettiin lisäksi käynnissä olevien toimenpiteiden yleinen etenemissuunnitelma. Kuten on jo todettu komission vastauksissa parlamentin jäsenien Charles Tannockin (E-3112/02 (6)) ja Giuseppe Pisicchion (P-0291/03 (7)) kirjallisiin kysymyksiin, komissio suhtautuu vakavasti meritse tapahtuvaan laittomaan maahanmuuttoon ja seuraa asiaa jatkuvasti.

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5 artiklan 3 kohdan (”Ihmiskauppa kielletään.”) perusteella ihmiskauppa on ihmisoikeusloukkaus. Siksi uhrien suojelu ja avustaminen ovat keskeisessä asemassa kaikissa ihmiskauppaa koskevissa politiikoissa. Näin siis ennen kaikkea ihmiskaupan uhreja tulee pitää ja kohdella uhreina. Lisäksi Brysselin julistus, joka annettiin syyskuussa 2002 järjestetyn eurooppalaisen konferenssin ”Ihmiskaupan ehkäiseminen ja torjunta — 2000-luvun globaali haaste” päätteeksi, on tärkeä askel unionin politiikassa tällä alalla. Julistuksen tarkoituksena on kehittää edelleen sekä EU:n tasolla tehtävää että kansainvälistä yhteistyötä ja konkreettisia toimenpiteitä, standardeja, hyviä käytäntöjä ja mekanismeja ihmiskaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Julistus ohjaa jo komission työtä, ja sen pohjalta on tarkoitus tehdä EU:n tasolla uusia ehdotuksia, mahdollisesti tarkoitusta varten perustetun asiantuntijaryhmän lausuntoon perustuvan tiedonannon ja/tai toimintasuunnitelman perusteella.

Kaikki nämä toimenpiteet parantavat jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden tilannetta sekä ihmissalakuljetuksen että ihmiskaupan osalta.

---

(1)  Maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä tehdyn lisäpöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että ”maahanmuuttajien salakuljetus” tarkoittaa henkilön laittoman maahantulon järjestämistä sellaiseen sopimusvaltioon, jonka kansalainen kyseinen henkilö ei ole tai jossa hän ei asu pysyvästi, välittömän tai välillisen rahallisen tai muun aineellisen hyödyn saamiseksi. Ihmiskaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta tehdyn lisäpöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että ”ihmiskauppa” tarkoittaa hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa henkilöiden värväystä, kuljettamista, siirtämistä, kätkemistä tai vastaanottamista voimankäytöllä uhkaamisen tai voimankäytön tai muun pakottamisen, sieppauksen, petoksen, harhaanjohtamisen, vallan väärinkäytön tai haavoittuvan aseman hyödyntämisen avulla, taikka toista henkilöä vallassaan pitävän henkilön suostumuksen saamiseksi annetun tai vastaanotetun maksun tai edun avulla.

(2)  EYVL L 203, 1.8.2002.

(3)  EYVL L 328, 5.12.2002.

(4)  KOM(2001) 672 lopullinen.

(5)  KOM(2003) 323 lopullinen.

(6)  EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 92.

(7)  EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 46.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/79

---

(2004/C 70 E/080)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2167/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(30. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Pysyvä ratkaisu Makedonia-nimen ongelmaan ottaen huomioon makedonialaisten, albanialaisten ja kreikkalaisten toiveet

| 1. | Muistaako neuvosto, että Makedonian tasavallan erottua Jugoslaviasta esitettiin vaatimuksia, että sen nimeen olisi lisättävä erityisiä selvennyksiä, jotta se erottuisi Kreikan Makedoniasta, johon kuuluu kolme Makedonian tasavallan rajalla ja Egeanmerellä sijaitsevaa aluetta? |
| --- | --- |

1.

Muistaako neuvosto, että Makedonian tasavallan erottua Jugoslaviasta esitettiin vaatimuksia, että sen nimeen olisi lisättävä erityisiä selvennyksiä, jotta se erottuisi Kreikan Makedoniasta, johon kuuluu kolme Makedonian tasavallan rajalla ja Egeanmerellä sijaitsevaa aluetta?

| 2. | Kysymyksessä 1 tarkoitetun selvennyksen vuoksi Makedonian tasavallan nimen eteen liitettiin lähihistorian johdosta lisäys ”entisen Jugoslavian”. Kuinka pitkään tätä vuonna 1993 saavutettua väliaikaista kompromissiratkaisua voidaan pitää voimassa, koska kaikki käyttävät kotimaassa ja ulkomailla nimeä Makedonia, mutta EU ja eräät muut valtiot käyttävät epäselvää lyhennettä ”FYROM”? |
| --- | --- |

2.

Kysymyksessä 1 tarkoitetun selvennyksen vuoksi Makedonian tasavallan nimen eteen liitettiin lähihistorian johdosta lisäys ”entisen Jugoslavian”. Kuinka pitkään tätä vuonna 1993 saavutettua väliaikaista kompromissiratkaisua voidaan pitää voimassa, koska kaikki käyttävät kotimaassa ja ulkomailla nimeä Makedonia, mutta EU ja eräät muut valtiot käyttävät epäselvää lyhennettä ”FYROM”?

| 3. | Voiko neuvosto vahvistaa, että vuonna 1993 harkittiin myös muita nimiä, jotka eivät liittyneet historiaan, vaan nykyiseen ja tulevaan tilanteeseen, kuten Pohjois-Makedonia, Nova-Makedonia, Vardar-Makedonia tai Slavo-Makedonia? Luovuttiinko viimeksi mainitusta vaihtoehdosta, koska sillä korostettiin yksipuolisesti yhtä suurta väestönosaa, jolloin pääasiassa muista kuin slaaveista koostuvalle pohjois- ja länsiosan väestölle olisi aiheutettu haittaa? |
| --- | --- |

3.

Voiko neuvosto vahvistaa, että vuonna 1993 harkittiin myös muita nimiä, jotka eivät liittyneet historiaan, vaan nykyiseen ja tulevaan tilanteeseen, kuten Pohjois-Makedonia, Nova-Makedonia, Vardar-Makedonia tai Slavo-Makedonia? Luovuttiinko viimeksi mainitusta vaihtoehdosta, koska sillä korostettiin yksipuolisesti yhtä suurta väestönosaa, jolloin pääasiassa muista kuin slaaveista koostuvalle pohjois- ja länsiosan väestölle olisi aiheutettu haittaa?

| 4. | Katsooko neuvosto nyt, kun EU on tunnustanut näiden valtion eri alueilla enemmistön muodostavan kahden väestöryhmän tasa-arvon, että samassa valtiossa voitaisiin edistää kummankin ryhmän kestävää ja rauhallista kehitystä, jos kummankin enemmistöryhmän nimet lisättäisiin valtion viralliseen nimeen? Tätä on toivottu valtion ulkopuolelta. |
| --- | --- |

4.

Katsooko neuvosto nyt, kun EU on tunnustanut näiden valtion eri alueilla enemmistön muodostavan kahden väestöryhmän tasa-arvon, että samassa valtiossa voitaisiin edistää kummankin ryhmän kestävää ja rauhallista kehitystä, jos kummankin enemmistöryhmän nimet lisättäisiin valtion viralliseen nimeen? Tätä on toivottu valtion ulkopuolelta.

| 5. | Onko neuvosto valmis pysyvään ratkaisuun pääsemiseksi toimimaan sen puolesta, että lopetetaan nimityksen ”FYROM” käyttö ja löydetään kaikkien osapuolten välinen kompromissi, kuten Makedonija-Ilirdian kaltainen nimi, tai vaihtoehto, jolloin valtion nimeen lisätään nimitys ”Shipero” tai ”Albano”? |
| --- | --- |

5.

Onko neuvosto valmis pysyvään ratkaisuun pääsemiseksi toimimaan sen puolesta, että lopetetaan nimityksen ”FYROM” käyttö ja löydetään kaikkien osapuolten välinen kompromissi, kuten Makedonija-Ilirdian kaltainen nimi, tai vaihtoehto, jolloin valtion nimeen lisätään nimitys ”Shipero” tai ”Albano”?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että EU käyttää kyseisestä maasta ilmaisua ”the Former Yugoslav Republic of Macedonia” (”entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia”). Tällä nimellä valtio myös hyväksyttiin Yhdistyneiden Kansakuntien jäseneksi 8. huhtikuuta 1993, kunnes sen nimestä johtunut erimielisyys on saatu ratkaistua.

Lopulliseen yhteisymmärrykseen pääseminen asiasta kuuluu niille valtioille ja osapuolille, joita kysymys lähinnä koskee, ei neuvostolle.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/79

---

(2004/C 70 E/081)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2200/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(27. kesäkuuta 2003)

Aihe:   Euroopan komission puheenjohtajan Alessanossa (Lecce) 13. kesäkuuta 2003 pitämä puhe uskonnon ja EU:n perustuslain välisestä suhteesta

Euroopan komission puheenjohtaja piti Don Tonino Bello -säätiön tilaisuudessa Alessanossa (Lecce) 13. kesäkuuta 2003 puheen uskonnon ja EU:n perustuslain välisestä suhteesta. Puheessaan hän totesi, että ”uskonto on yksi Euroopan perusarvoista, ja Euroopan historia ja kristinuskon historia ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa. Tämän vuoksi Euroopan unionin perustuslakiluonnoksen johdanto-osa on mielestäni täysin riittämätön. 1 500 vuotta vanhan sivistyksen kieltäminen merkitsee tyhjiön luomista tietoisuuteemme ja eurooppalaiseen identiteettiimme. Olisi parempi olla kokonaan ilman tekstiä kuin säilyttää teksti nykyisessä sanamuodossaan. On parempi vaieta koko historiastamme kuin valehdella. Meitä puolueettomammat voivat joku päivä luoda valoa tähän. En halua synnyttää uudelleen vastakkainasettelua hengellisyyden ja kirkonvastaisuuden tai kristittyjen ja muiden uskontokuntien välillä, mikä on jo saanut aikaan paljon vahinkoa Euroopan maissa. En halua myöskään antaa sellaista käsitystä, että emme kuuntele vastakkaisia näkemyksiä Euroopan yhdentymishankkeessa, jota pyrimme viemään eteenpäin. Voimme viitata kristinuskoon ja samalla löytää uudelleen ne juuret, jotka sitovat Euroopan Israelin kansaan, sekä tuoda esiin halumme käydä vuopuhelua islamin kanssa. Voimme viitata uskovaisina uskontoon ja kansalaisina klassiseen Kreikkaan ja valistuksen aikakauteen. [...] Keskustelun edistämiseksi ja siihen rohkaisemiseksi olen asettanut kaksi arvostetuista henkilöistä koostuva työryhmää, joiden tehtävänä on pohtia Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta ja tapoja edistää kulttuurien välistä vuoropuhelua Euroopan unionissa ja Välimeren alueella.”

Pyydän komissiota vastaaman seuraaviin kysymyksiin:

| — | Pitikö komission puheenjohtaja puheen omissa nimissään vai komission nimissä? Jos hän puhui komission nimissä, yhtyykö komissio puheenjohtajansa esittämiin näkemyksiin? |
| --- | --- |

—

Pitikö komission puheenjohtaja puheen omissa nimissään vai komission nimissä? Jos hän puhui komission nimissä, yhtyykö komissio puheenjohtajansa esittämiin näkemyksiin?

| — | Vastaako komission puheenjohtajan näkemys Euroopan unionin perustuslain johdanto-osasta Euroopan komission kantaa? |
| --- | --- |

—

Vastaako komission puheenjohtajan näkemys Euroopan unionin perustuslain johdanto-osasta Euroopan komission kantaa?

| — | Keitä kuuluu puheenjohtajan mainitsemiin työryhmiin? Mitkä ovat ryhmien tehtävät ja tavoitteet? Maksetaanko niiden jäsenille palkkaa tai kulukorvauksia? Millä perustein heidät on valittu? Mikä on heidän kokemuksensa ja taustansa? Milloin he ovat aloittaneet työnsä ja milloin työn on määrä päättyä? Mihin työn tuloksia käytetään? |
| --- | --- |

—

Keitä kuuluu puheenjohtajan mainitsemiin työryhmiin? Mitkä ovat ryhmien tehtävät ja tavoitteet? Maksetaanko niiden jäsenille palkkaa tai kulukorvauksia? Millä perustein heidät on valittu? Mikä on heidän kokemuksensa ja taustansa? Milloin he ovat aloittaneet työnsä ja milloin työn on määrä päättyä? Mihin työn tuloksia käytetään?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(18. heinäkuuta 2003)

Kuten komissio on parlamentin jäsenten kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin vastatessaan useita kertoja muistuttanut, komission jäsenet ovat poliitikkoja, jotka toimivat poliittisessa tehtävässä ja joilla tehtävänsä velvoitteet muistaen on edelleen oikeus ilmaista riippumattomasti ja omalla vastuullaan omia henkilökohtaisia mielipiteitään.

Arvoisa parlamentin jäsen myöntänee, että uskonnollisiin arvoihin liittyvät asiat ovat kaikille kansalaisille yhtä aikaa sekä arkaluonteisia että henkilökohtaisia.

Niinpä komissio ei pidä sopimattomana, että sen jäsenet, tehtävänsä velvoitteet muistaen, yksityishenkilöinä antavat lausuntoja yksittäisistä asioista julkisissa tilaisuuksissa, joihin heidät on kutsuttu.

Mitä tulee kolmannen ajatusviivan kohdalla esitettyyn kysymykseen, komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan puheenjohtaja Romano Prodin verkkosivuihin http://europa.eu.int/comm/commissioners/prodi/group/spirit_fi.htm ”Kulttuurien välinen vuoropuhelu Välimeren alueella” ja http://europa.eu.int/comm/commissioners/prodi/group/michalski_fi.htm”Euroopan kulttuurista ja henkistä ulottuvuutta käsittelevä mietintäryhmä”.

Tässä yhteydessä komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että edellä mainittujen ryhmien jäsenet eivät saa korvausta, mutta komissio vastaa heille kokouksiin osallistumisesta aiheutuneista kustannuksista tavanomaiseen tapaan.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/80 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/80

---

(2004/C 70 E/082)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2205/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(2. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Eurostatiin liittyvien OLAF-tutkimusten jatkaminen

Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF teki 19. maaliskuuta 2003 Pariisin syyttäjävirastolle ilmoituksen Planistat Europe SA -yhtiöstä. Ilmoituksessa viitattiin Eurostatin pääjohtajan Yves Francheťn ja johtajan Daniel Bykin mahdolliseen sekaantumiseen petolliseen toimintaan. Ilmoitus tehtiin Ranskassa muun muassa siksi, että kumpikin Eurostat-virkamies on Ranskan kansalainen.

Vaikka Pariisin oikeusviranomaiset olivat jo panneet vireille oikeudenkäynnin asiasta, komissio kehotti 19. ja 21. toukokuuta 2003 julkaistuissa lehdistötiedotteissa OLAFia jatkamaan tutkimuksiaan ja kuulemaan kyseisiä virkamiehiä.

Onko komissio varmistunut siitä, etteivät tällaiset rinnakkaistutkimukset estä tai haittaa Ranskan oikeusviranomaisten työtä?

Ovatko Ranskan oikeusviranomaiset suostuneet asiaa koskevien OLAF-tutkimusten jatkamiseen?

Mitä mieltä komissio on syytöksestä, jonka mukaan asiaa koskevat OLAF-tutkimukset eivät olisi enää minkään arvoisia Pariisin syyttäjävirastolle tehdyn ilmoituksen jälkeen, koska tarvittava objektiivisuus puuttuu ja voi syntyä vaikutelma, että kyse on vain lisätodisteiden hankkimisesta oikeusviranomaisille jo esitettyjen syytösten perustelemiseksi?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(22. syyskuuta 2003)

Datashop-asia on kaksiulotteinen. Asian ulkoinen ulottuvuus koskee Planistat Europe SA -yhtiön toimia, kun taas sen sisäinen ulottuvuus koskee yhteisön virkamiesten toimia.

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ilmoittanut komissiolle, että 19. maaliskuuta 2003 Pariisin syyttäjävirastolle toimitettu ilmoitus koski asian ulkoista ulottuvuutta.

Koska Ranskan oikeuslaitokselle ei ole esitetty asian sisäiseen ulottuvuuteen liittyvää kannetta, Euroopan petostentorjuntaviraston ei näin ollen tarvitse pyytää oikeuslaitoksen hyväksyntää tutkimustensa jatkamiselle.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/81

---

(2004/C 70 E/083)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2238/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(7. heinäkuuta 2003)

Aihe:   EY:n perustamissopimuksen 10 artikla ja Irlanti

Kysymykseni E-1491/03 (1) koski niiden komission Irlannin hallitukselle lähettämien virallisten ilmoitusten ja perusteltujen lausuntojen lukumäärää, joiden aiheena oli vastaamatta jättäminen komission ympäristö-kanteluja koskeviin kyselyihin (eli EY:n perustamissopimuksen 10 artiklan noudattamatta jättäminen) toukokuun 1999 jälkeen. Komissio vastasi, että Irlantia vastaan oli lähetetty 15. toukokuuta 2003 kaksi virallista ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla.

Miksi komissio ei viitannut vastauksessaan virallisiin ilmoituksiin ja perusteltuihin lausuntoihin siten, kuin niihin viitattiin komission lehdistötiedotteissa IP/00/1219 ja IP/00/741? Näissä korostettiin, että komissio on huolissaan siitä, ettei Irlannin hallitus tee riittävästi yhteistyötä jätteitä koskevan puitedirektiivin (75/442/ETY (2)) soveltamiseksi Dublinin Poolbegissä, Waterfordin Kilbarryssä ja Tramoressa, Laoisin Leassa ja Ballymorrisissa sekä Donegalin Drumnabodenissa, Muckishissa ja Glenallissa samoin kuin luonnonvaraisia lintuja koskevan direktiivin (79/409/ETY (3)) soveltamiseksi Dublininlahdella.

Voiko komissio esittää lopullisen luettelon kaikista sen Irlannin hallitukselle tekemistä kanteluista, jotka ovat antaneet aihetta virallisiin ilmoituksiin ja perusteltuihin lausuntoihin, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 10 artiklan noudattamatta jättämistä 1. toukokuuta 1999 jälkeen ja jotka ovat äsken mainitussa kahdessa lehdistötiedotteessa esitetyn kaltaisia? Voiko se myös selvittää, millä tolalla nämä kantelut ovat nykyään?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(24. syyskuuta 2003)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---

(1)  Katso sivu 47.

(2)  EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39.

(3)  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/82

---

(2004/C 70 E/084)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/03

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(11. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Kreikan palkkataso ja eläkemaksut

Kreikassa esitetään erityisen voimakkaita vastalauseita hintojen noususta. Kun otetaan huomioon Kreikan matala palkkataso ja pienet eläkkeet, hinnat ovat nousseet siellä enemmän kuin muualla yhteisössä. Kreikan lehdistössä viime aikoina julkaistujen tietojen mukaan Ateenan elinkustannustaso on 71. korkein maailmassa. Vuonna 2002 julkaistujen vuotta 2001 koskevien tietojen mukaan se oli vasta sadasyhdes-toista. Kreikassa tehtyjen mielipidetutkimusten mukaan kansalaiset katsovat, että inflaation kasvu on aiheutunut euron käyttöönotosta (ja hintojen pyöristämisestä ylöspäin) sekä markkinoiden riittämättömästä valvonnasta.

Voiko komissio esittää vertailukelpoisia ja yksityiskohtaisia tietoja muiden jäsenvaltioiden peruspalkoista, vähimmäiseläkkeistä sekä elinkustannustasosta? Miten komissio suhtautuu niihin yhtenäisvaluutan imagolle aiheutettuihin seurauksiin, jotka johtuvat euroalueen valtioiden hintojen noususta ja siihen, että uuteen valuuttaan suhtaudutaan yhä kielteisemmin? Onko komissio ryhtynyt konkreettisiin toimiin, jotta hinnat saadaan euroalueen valtioissa kuriin?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään tiettyyn elinkustannusvertailuun, jonka lähteet eivät kuitenkaan ole selvillä. Tästä syystä komissio ei voi kommentoida sitä. Eri laitokset ovat tuottaneet useita tällaisia vertailuja eri syistä, ja niitä on usein käsitelty lehdissä. Ne eroavat toisistaan käytettyjen tilastointimenetelmien sekä erityisesti kohdeväestöryhmien ja sen suhteen, mitä tavaroita ja palveluja näihin vertailukoreihin sisältyy ja millaisia sisäisiä painotuksia näihin koreihin sovelletaan.

Kun kyse on vähimmäispalkkojen ja -eläkkeiden tasoa sekä elinkustannusvertailuja koskevien tietojen toimittamisesta sekä elinkustannuksiin liittyvistä toimenpiteistä, komissio haluaa huomauttaa, että nämä tiedot ovat jo saatavilla komission yksikköjen julkistamina. Vähimmäispalkkaa ja elinkustannusvertailuja koskevien tietojen lähteenä on Eurostat (ks. esim. Eurostaťs Statistics in Focus Theme 3: 10/2003 ja Theme 2: 56/2002). Vähimmäiseläkettä koskevia tietoja on koottu puolestaan riittävää ja kestävää eläketurvaa koskevan komission ja neuvoston yhteisen selvityksen taulukkoon 1. Työllisyys- ja sosiaaliasioiden neuvosto ja Ecofin-neuvosto hyväksyivät kyseisen selvityksen 6. ja 7. maaliskuuta 2003 (asiakirjanro 6527/2/03 rev. 2). Taulukko perustuu sosiaaliturvaa koskevasta keskinäisestä yhteisön tiedottamisjärjestelmästä (MISSOC) saatuihin sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston (ETA) ja jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin.

Kuluttajahinnat kohosivat euroalueella yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä (HICP) käyttäen vuodesta 2001 vuoteen 2002 keskimäärin 2,3 prosenttia eli saman verran kuin vuonna 2001. Viimeisimmässä selvityksessään euroon siirtymisen vaikutuksista Eurostat arvioi, että 2,3 prosentin hintojen kohoamisessa euroon siirtymisen osuus on koko euroalueella mitä todennäköisimmin 0,12—0,29 prosenttiyksikköä [ks. Eurostatin lehdistötiedotteen (Eurostat News Release) nro 69/2003, 18. kesäkuuta 2003, liite]. Tässä analyysissa varmistui, että vaikka kuluttajat kokevat tiettyjen tavaroiden ja palvelujen hintojen kohonneen voimakkaasti, euroon siirtymistä ei voitu pitää yhtenä keskeisistä inflaatiota lisäävistä tekijöistä vuonna 2002. On kuitenkin mahdollista, että tällaiset huomattavat hintojen kohoamiset tietyillä aloilla (pääasiassa pienet palvelusuoritteet ja tietyt säännöllisesti ostetut hyödykkeet) voivat auttaa selittämään, miksi inflaatio on koettu todellista korkeammaksi joissakin jäsenvaltioissa. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että euroon siirtymisen kokonaisinflaatioprosenttia mahdollisesti kohottaneiden vaikutusten voidaan odottaa olevan tilapäisiä. Edellä mainitussa Eurostatin selvityksessä ei pystytty löytämään näyttöä siitä, että euroon siirtymisellä olisi ollut vaikutusta tähän mennessä mitattuihin vuoden 2003 inflaatiolukuihin. Yhteinen raha lisää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kilpailua euroalueella, mikä alentaa kuluttajahintoja.

Euroon suhtautumisen osalta komissio toteaa, että viimeisimmän Eurobarometrin (kevät 2003) mukaan 75 prosenttia euroalueen vastaajista ilmoitti suhtautuvansa myönteisesti yhteiseen rahaan. Tämä luku oli kasvanut 4 prosenttiyksiköllä syksyllä 2002 tehdyn selvityksen tulokseen verrattuna ja se on jälleen tasolla, joka mitattiin heti euroseteleiden ja -kolikoiden 1. tammikuuta 2002 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Kyseinen luku on myös korkein vuodesta 1994 lähtien mitatuista kannatusluvuista.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/83

---

(2004/C 70 E/085)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2309/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(14. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Ekstaasi — Hollanti

Tiedotusvälineiden mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden nuoriso käyttää yhä enemmän synteettisiä huumeita, varsinkin ekstaasia.

Samojen lähteiden mukaan huumeet ovat peräisin pääasiassa Alankomaista. Alankomaissa suhtaudutaan yleisesti varsin vapaamielisesti huumeiden käyttöön ja kauppaan, mikä luo otollisen ympäristön sosiaaliselle hyväksyttävyydelle ja huumeiden tuotantoon ja myyntiin kohdistuvalle vähäisemmälle julkiselle valppaudelle.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Voiko komissio vahvistaa synteettisten huumeiden, varsinkin ekstaasin käytön lisääntymisen etenkin EU:n jäsenvaltioiden nuorison keskuudessa? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio vahvistaa synteettisten huumeiden, varsinkin ekstaasin käytön lisääntymisen etenkin EU:n jäsenvaltioiden nuorison keskuudessa?

| — | Voiko komissio vahvistaa, että kyseiset aineet ovat peräisin pääasiassa Alankomaista? |
| --- | --- |

—

Voiko komissio vahvistaa, että kyseiset aineet ovat peräisin pääasiassa Alankomaista?

| — | Jos asia on näin, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä estääkseen huumeiden kulkeutumisen Alankomaista muihin EU-maihin? |
| --- | --- |

—

Jos asia on näin, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä estääkseen huumeiden kulkeutumisen Alankomaista muihin EU-maihin?

| — | Katsooko komissio, että Alankomaiden kehittämä huumausainepolitiikka on osoittautunut tehottomaksi? |
| --- | --- |

—

Katsooko komissio, että Alankomaiden kehittämä huumausainepolitiikka on osoittautunut tehottomaksi?

| — | Mihin toimiin komissio kehottaa Alankomaiden naapurimaita ryhtymään, jotta voitaisiin estää kyseisen maan huumausainepolitiikan kielteisten vaikutusten leviäminen? |
| --- | --- |

—

Mihin toimiin komissio kehottaa Alankomaiden naapurimaita ryhtymään, jotta voitaisiin estää kyseisen maan huumausainepolitiikan kielteisten vaikutusten leviäminen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(27. elokuuta 2003)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (Emcdda) vuosikertomuksen 2002 mukaan kannabis on edelleen kaikissa unionin jäsenvaltioissa yleisimmin käytetty laiton aine. Muita laittomia aineita kuin kannabista käyttää huomattavasti pienempi osa väestöstä. Amfetamiineja kokeilee 1 — 6 prosenttia väestöstä ja ekstaasia 0,5—4,5 prosenttia.

Nuorten aikuisten (15—34-vuotiaat) parissa jäsenvaltioissa tehtyjen viimeisimpien kyselytutkimusten mukaan amfetamiineja oli käyttänyt ”äskettäin” (edeltävän kuukauden aikana) 0,5—6 prosenttia ja ekstaasia 0,5 — 5 prosenttia Euroopan maissa tarkastellusta kohderyhmästä.

Emcdda toteaa vuosikertomuksessaan myös, että Alankomaat on tärkeä ekstaasin, amfetamiinien ja niihin liittyvien huumeiden tuotannon lähdemaa. Muissa jäsenvaltioissa ja Itä-Euroopan maissa tapahtuvasta tuotannosta on kuitenkin myös todisteita.

Komissio on korostanut, että synteettisten huumausaineiden torjunnan on edelleen oltava EU:n ja sen jäsenvaltioiden keskeinen painopistealue. Asiaa ovat painottaneet myös EU-maiden oikeus- ja sisäministerit. Oikeus- ja sisäasioiden ministerien syyskuussa 2002 pidetyn kokouksen jälkeen neuvosto hyväksyi täytäntöönpanosuunnitelman, joka koskee synteettisten huumeiden tarjontaan liittyviä toimia. Suunnitelmassa ehdotetaan toimia synteettisten huumeiden tarjontaan liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi ja määritetään näiden tehtävien hoitamiseen sopivia elimiä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/84

---

(2004/C 70 E/086)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2318/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle

(14. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Euroopan kansalaisten oikeus yksityisyyteen

Kesäkuun 25. päivänä pidettiin EU:n ja Yhdysvaltain huippukokous. Eräänä käsiteltävänä aiheena oli — tai ainakin olisi pitänyt olla — niin kutsuttu TIA-hanke (alunperin ”Total Information Awareness”, sittemmin nimi muutettiin muotoon ”Terrorism Information Awareness”). Tässä hankkeessa on kyse valtavan koneiston käynnistämisestä hyvin erilaisista lähteistä — esimerkiksi olemassa olevista tietokannoista, jotka sisältävät tietoja liiketoimista, ja viestejä salakuuntelemalla — saatavien tietojen keräämiseksi ja analysoimiseksi. Italian tietosuojavaltuutetun Stefano Rodotàn mukaan hanke merkitsee valvonnassa uutta ulottuvuutta ja lisää valtion oikeuksia saada käyttöönsä mitä tahansa henkilökohtaisia tietoja, riippumatta siitä, kuka ne on kerännyt ja mikä oli keräämisen alkuperäinen tarkoitus. Euroopan parlamentti on ilmaissut selvästi, muun muassa puhemiehensä Pat Coxin kautta, että Yhdysvaltojen ei voida antaa sanella lakeja Euroopassa.

| 1. | Mitkä ovat 25. kesäkuuta pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen tulokset TIA-hankkeen osalta? |
| --- | --- |

1.

Mitkä ovat 25. kesäkuuta pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen tulokset TIA-hankkeen osalta?

| 2. | Yhtyykö neuvosto näkemykseen, että Yhdysvaltojen lakien vaikutukset eivät voi eikä niiden pidä ulottua Yhdysvaltojen ulkopuolelle ja että tällaiset kysymykset voidaan tarvittaessa parhaiten ratkaista kansainvälisin sopimuksin? |
| --- | --- |

2.

Yhtyykö neuvosto näkemykseen, että Yhdysvaltojen lakien vaikutukset eivät voi eikä niiden pidä ulottua Yhdysvaltojen ulkopuolelle ja että tällaiset kysymykset voidaan tarvittaessa parhaiten ratkaista kansainvälisin sopimuksin?

| 3. | Onko neuvosto puolustanut periaatetta, jonka mukaan ei voida pitää hyväksyttävänä, että Yhdysvallat kerää kaikin keinoin Euroopan kansalaisten vapaassa viestinnässä välitettyjä tietoja? |
| --- | --- |

3.

Onko neuvosto puolustanut periaatetta, jonka mukaan ei voida pitää hyväksyttävänä, että Yhdysvallat kerää kaikin keinoin Euroopan kansalaisten vapaassa viestinnässä välitettyjä tietoja?

| 4. | Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä suojatakseen Euroopan kansalaisten yksityisyyttä? |
| --- | --- |

4.

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä suojatakseen Euroopan kansalaisten yksityisyyttä?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto ilmoittaa kysyjälle, että 25. kesäkuuta 2003 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa ei käsitelty TIA-hanketta. Neuvosto panee merkille kysyjän huolestuneisuuden.

Neuvosto muistuttaa kysyjälle, että vuoden 2002 lopussa neuvosto hyväksyi Europolin ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen, johon sisältyy henkilötietojen välittäminen. Europolin yhteinen valvontaviranomainen (henkilötietojen suojelusta vastaava viranomainen) antoi tätä sopimusta puoltavan lausunnon. EU:n kanta henkilötietojen suojeluun on hyvin Yhdysvaltojen tiedossa. Neuvosto aikoo jatkaa Yhdysvaltojen viranomaisten painostamista, kuten Euroopan komissiokin, jotta Euroopan kanta otettaisiin kaikilta osin huomioon ja löydettäisiin asianmukainen ratkaisu eurooppalaisten normien huomioon ottamiseksi. Lisäksi neuvosto kehottaa kysyjää tätä varten tutustumaan tietosuojatyöryhmän lausunnoissa 6/2002 ja 4/2003 esitettyyn kantaan matkustajia koskevien tietojen välittämisestä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/85 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/85

---

(2004/C 70 E/087)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2329/03

esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Hiilen sitomista koskevan tekniikan sisällyttäminen päästökauppadirektiiviin

Yhdysvallat, Euroopan unioni ja 13 muuta maata ovat äskettäin perustaneet kansainvälisen foorumin kasvihuonekaasupäästöjen torjumiseksi pääasiassa edistämällä tekniikkaa, jolla hidastetaan hiilidioksidimäärien kasvamista ilmakehässä. Kyseinen aloite tunnetaan nimellä Carbon Sequestration Leadership Forum, ja sillä pyritään lisäämään kansainvälistä yhteistyötä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat äskettäin päätyneet kompromissiin kasvihuonekaasujen päästökauppaa koskevassa parlamentin toisessa käsittelyssä. Kompromissiratkaisussa Euroopan komissiota pyydetään arvioimaan direktiiviä uudelleen vuonna 2006 ja antamaan ehdotuksia direktiivin uudistamisesta.

Millaisessa aseman komissio antaa hiilen sitomista koskevalle tekniikalle? Voisiko tämän tekniikan yhdistää EU:n päästökauppadirektiiviin? Katsooko komissio, että hiilen sitomista koskevalla tekniikalla voisi olla käyttöä Kioton tavoitteiden saavuttamista koskevassa EU:n politiikassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. syyskuuta 2003)

Hiilen sitomista käsittelevän foorumin (Carbon Sequestration Leadership Forum, CSLF) perustava kokous järjestettiin Washingtonissa 23.-25. kesäkuuta 2003. Foorumin tärkeimpänä tavoitteena on edistää kansainvälistä yhteistyötä hiilensitomistekniikoihin liittyvän tutkimuksen alalla. Näissä tekniikoissa hiilidioksidi erotetaan fossiilisista polttoaineista jo lähteessä ja varastoidaan syvälle maaperään siten, ettei se kuormita ympäristöä.

Euroopan unioni on Kioton pöytäkirjassa sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään vuosina 2008—2012 kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Tämä saavutetaan pääasiassa parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Koska hiilen sitominen on vasta tutkimusvaiheessa, EU ei katso sillä olevan suurta merkitystä vuosien 2008—2012 Kioton päästötavoitteen saavuttamisen kannalta. Maailmalaajuisia päästöjä on kuitenkin vuoden 2012 jälkeen vähennettävä yli 50 prosenttia, jos ilmastomuutos halutaan pysäyttää ja muuttaa sen suunta. Tätä prosessia voidaan mahdollisesti edistää hiilensitomistekniikoilla erottamalla hiilidioksidi ja varastoimalla se maaperään.

Jotta hiilidioksidin varastointi maaperään olisi tehokas tapa rajoittaa päästöjä, hiilidioksidi on voitava varastoida turvallisesti useiden satojen tai tuhansien vuosien ajan. Hiilidioksidin varastoinnilla on myös oltava alhaiset ympäristövaikutukset ja siedettävät kustannukset, sen on oltava kansallisten ja kansainvälisten oikeudellisten vaatimusten mukaista ja sen on oltava myös yhteiskunnallisesti ja poliittisesti hyväksyttävää. Samoin kuin muiden jätteiden käsittelyn osalta suuri yleisö on saatava vakuuttuneeksi siitä, ettei hiilidioksidin varastointi aiheuta merkittäviä riskejä. Myös eräät oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät kysymykset on vielä ratkaisematta.

Äskettäin hyväksytyssä direktiivissä (1) kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY (2) muuttamisesta päästöt määritellään ”jonkin laitoksen lähteistä ilmaan päästetyiksi kasvihuonekaasuiksi”. Näin ollen direktiivin oikeudellinen kehys mahdollistaa hiilen sitomisen käytön, sillä kasvihuonekaasuja ei vapautuisi, jos ne sidottaisiin. Tämä lähestymistapa vastaa direktiivin tavoitetta, joka on päästöjä vähentävien innovaatioiden edistäminen sen sijaan, että määriteltäisiin käytettäviä yksittäisiä tekniikoita.

Kuten edellä jo mainittiin, hiilensitomistekniikat ovat vasta tutkimusvaiheessa, joten päästöjen tarkkailua ja raportointia koskevissa ohjeissa, jotka annetaan direktiivin 14 artiklan nojalla syksyllä 2003, tällaisten tekniikoiden käyttöä ei oteta huomioon päästöjen vähentämiseen vaikuttavana tekijänä. Jos käynnissä olevan tutkimuksen avulla voidaan osoittaa, että hiilidioksidi voidaan varastoida maaperään turvallisesti ja ympäristön kannalta hyväksyttävällä tavalla ilman, että hiilidioksidia pääsee ilmakehään missään vaiheessa, ja jos varastoinnille vahvistetaan asianmukaiset standardit, kuten Euroopan ympäristön pilaantumisen ehkäisy- ja valvontatoimiston (Euroopan IPPC-toimiston) hyväksymät menetelmät, tarkkailua ja raportointia koskevia ohjeita voidaan muuttaa vastaavasti.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/environment/climat/030723provisionaltext.pdf.

(2)  Neuvoston direktiivi 96/61/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 1996, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi, EYVL L 257, 10.10.1996.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/86

---

(2004/C 70 E/088)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2336/03

esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   ACCESS-hanke (Advance Communication for Cumbria and Enabling Sustainable Services)

Voisiko komissio antaa arvion siitä, milloin se pystyy vastaamaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sille esittämään kyseistä hanketta koskevaan asiaan (86 artiklan 3 kohta), jotta tätä erinomaista hanketta voitaisiin jatkaa ja Cumbrian alue pystyisi hyödyntämään laajakaistaviestintää?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(14. elokuuta 2003)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 26. kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti niistä toimenpiteistä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio katsoi kuitenkin, että ilmoitus oli puutteellinen, ja pyysi lisätietoja 17. heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999/EY (1) 4 artiklan mukaan komissio tekee päätöksen ilmoitetusta tuesta kahden kuukauden kuluessa täydellisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavasta päivästä. Komissio vastaanotti lisätiedot Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta 22. heinäkuuta 2003 ja tutkii niitä parhaillaan. Komissio tekee siis päätöksensä 23. syyskuuta mennessä, mikäli ei katso tarvitsevansa vielä lisää tietoja määritelläkseen kantansa ehdotettuihin toimenpiteisiin.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EYVL L 83, 27.3.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/86

---

(2004/C 70 E/089)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2337/03

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Alkoholin käyttö Euroopan kaupungeissa

Monet äänestäjät ovat olleet huolestuneita englantilaisten julkisuuskuvasta Euroopassa. Heidän huolensa taustalla ovat pääasiassa kokemukset nuorten käyttäytymisestä näiden matkustaessa poika- tai tyttöporukoissa halvoilla lennoilla ulkomaille viikonlopun viettoon.

Kerääkö komissio tietoja siitä, kuinka paljon alkoholin nauttimisen seurauksena tai sen yhteydessä sattuneet väkivaltaiset välikohtaukset ovat lisääntyneet Euroopan pääkaupunkien merkittävimmissä matkailukohteissa? Jos tietoja on kerätty, voisiko komissio tuoda ne julki?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. lokakuuta 2003)

Komissio ei kerää tällä hetkellä tietoja Euroopan pääkaupunkien turistikohteissa tapahtuvista väkivallanteoista, jotka johtuvat alkoholinkäytöstä tai liittyvät siihen.

Komissio kuitenkin katsoo, että olisi hyödyllistä, jos jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, jotka valvovat yleistä järjestystä alueillaan, keräisivät tilastotietoja, jotta ongelman todellinen laajuus voitaisiin arvioida ja tarvittaviin toimenpiteisiin voitaisiin ryhtyä.

Tällaiset tiedot saattaisivat olla tärkeitä komission laatiessa raporttia alkoholin aiheuttamasta taloudellisesta ja sosiaalisesta taakasta, joka on yksi pääteema yhteisön kansanterveysohjelmassa vuosille 2003—2008.

Rikoksien torjunta, johon liittyy myös alkoholinkäyttöön liittyvien rikoksien torjunta, on pääosin paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten vastuulla. Euroopan unionin tasolla toiminnan pitäisi edelleen rajoittua toimivaltaisten viranomaisten välisen tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon tukemiseen. Esimerkkinä yhteistyöstä on eurooppalainen rikoksentorjuntaverkosto, joka keskittyy kaupunki-, nuoriso- ja huumausainerikoksiin.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/87

---

(2004/C 70 E/090)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2344/03

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Interreg-byrokratia

Alankomaiden Interreg-tukiasetuksessa on kohtia, jotka vaikeuttavat hallintoa tarpeettomasti. Esimerkkinä mainittakoon vaatimus, että kaikista laskuista ja palkanmaksuista on esitettävä maksutositteet, jotta tukia ylipäänsä voitaisiin myöntää. Tämä jarruttaa järjestöjen halua anoa tukia, minkä vuoksi tukipotentiaalia ei hyödynnetä täysimääräisesti.

Interreg-BMG-tuen (Benelux-Middengebied) hakeminen koetaan Alankomaissa usein raskassoutuiseksi menettelyksi: jo luonnos yksityiskohtaiseksi hankesuunnitelmaksi lopputuotteiden määrittelyineen tulee kalliiksi. Lisäksi hallinto toimii hyvin monimutkaisesti: on esitettävä todistuksia, laskuja, kopioita palkkakuiteista ja nyt vielä lisäksi maksutositteita.

Käytännössä tämä tarkoittaa, että kumppanin on joka kuukausi tarkistettava palkanmaksulistasta, ketkä ovat olleet mukana hankkeessa, ja tulostettava kyseinen lista sekä esitettävä myös maksutosite tai pankin tiliote kaikesta rahaliikenteestä. Kaikki nämä seikat löytyvät automaattisesti maksulevykkeiltä, ja ne on suhteellisen helppo löytää järjestelmästä, mutta niiden tulostaminen on hankalaa, koska listat ovat erittäin pitkiä. Asia voidaan ilmaista lyhyesti seuraavasti: vaikka kumppanin hallinto ja kirjanpito on automatisoitu, yhteisö vaatii nyt lisäksi kirjallisia tositteita/kopioita.

Lisäksi on käynyt ilmi, että erilaisten kansallisten menettelyjen ja tulkintojen vuoksi erittäin sopivat hankeideat jäävät vaille Interreg-tukea ja hukataan aivan liian paljon aikaa, koska asianmukainen koordinaatio puuttuu.

| 1. | Onko komissio tietoinen Interreg-tukihakemuksiin liittyvästä monimutkaisesta byrokratiasta, josta esimerkkinä ovat edellä mainitut seikat? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen Interreg-tukihakemuksiin liittyvästä monimutkaisesta byrokratiasta, josta esimerkkinä ovat edellä mainitut seikat?

| 2. | Onko myös muiden jäsenvaltioiden Interreg-tukisäännöissä vastaavanlaisia byrokratiaa lisääviä määräyksiä? Jos on, millaisia? |
| --- | --- |

2.

Onko myös muiden jäsenvaltioiden Interreg-tukisäännöissä vastaavanlaisia byrokratiaa lisääviä määräyksiä? Jos on, millaisia?

| 3. | Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin, jotta päästään eroon Interreg-tukien myöntämismenettelyjen tarpeettomasta byrokratiasta? Jos ei aio, miksi ei? Jos aikoo, mitä nämä toimenpiteet ovat? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin, jotta päästään eroon Interreg-tukien myöntämismenettelyjen tarpeettomasta byrokratiasta? Jos ei aio, miksi ei? Jos aikoo, mitä nämä toimenpiteet ovat?

| 4. | Aikooko komissio harkita mahdollisuutta perustaa kullekin Euregio-alueelle toimivaltaisen elimen, joka koordinoisi keskitetysti hankehakemuksia, niiden käsittelyä ja niitä koskevaa päätöksentekoa? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio harkita mahdollisuutta perustaa kullekin Euregio-alueelle toimivaltaisen elimen, joka koordinoisi keskitetysti hankehakemuksia, niiden käsittelyä ja niitä koskevaa päätöksentekoa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus

(18. marraskuuta 2003)

Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitettava Interreg-yhteisöaloite on rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) alainen rahoitusväline.

Varainhoitosääntöjen mukaan komissio suorittaa välimaksut korvatakseen tosiasiassa suoritetut, maksu-viranomaisten varmentamat maksut. Kuitteja, laskuja tai vastaavia kirjanpitoasiakirjoja ei vaadita lähetettäväksi komissiolle tai hallintoviranomaiselle. ”Lisäksi 38 artiklan 6 kohdan mukaan asiakirjat, jotka hallintoviranomaisen on säilytettävä komission saatavilla, voidaan säilyttää yleisesti hyväksyttyjä tietojärjestelmiä käyttäen.”

”Grensregio Vlaanderen/Neederlandin” osalta, johon sisältyy Euregio Scheldemondin ja Benelux-Midden-gebiedin alueita koskevat alaohjelmat, Vlaams Gewest on nimennyt ohjelman hallintoviranomaiseksi Antwerpenin maakunnan ja maksuviranomaiseksi Oost-Vlanderenin maakunnan. Ohjelmaa valvoo seurantakomitea, jossa hallintoviranomainen on puheenjohtajana. Seurantakomitea hyväksyi 16. joulukuuta 2002 pidetyssä kokouksessaan Handboek Administratieve Organisatie -asiakirjan, johon sisältyy kuvaus hallintojärjestelmästä ja varainhoidon valvontajärjestelmästä.

Komissio soveltaa toiminnassaan asetuksissa vahvistettuja sääntöjä, mutta se on kuitenkin pyrkinyt varmistamaan, että hallinto on käytännössä mahdollisimman yksinkertainen. Tätä tarkoitusta varten komissio on hyväksynyt tiedonannon rakennepolitiikan hallinnon yksinkertaistamisesta, selkiyttämisestä, koordinoinnista ja joustavuudesta kaudella 2002-2006 (2). Jäsenvaltioita ja alueita on kehotettu käyttämään hyväkseen kaikkia uusia säännöksiä ja suosituksia ja yksinkertaistamaan eurooppalaisten ohjelmien hallinnointia koskevat sisäiset sääntönsä ja menettelynsä.

Sen suhteen, voisiko kullakin Euregio-alueella olla yksi toimivaltainen viranomainen, komission on kunnioitettava vastuussa olevien jäsenvaltioiden, Belgian ja Alankomaiden, päätöstä perustaa Interregsuuntaviivojen 22 kohdan 2 alakohdan mukaan ”raja-aluetta koskeva ohjelma, jossa on”alaohjelmat” kutakin rajantakaista aluetta varten”. On kuitenkin huomattava, että Turnhoutissa toimiva sihteeristö on Benelux-Middengebiedin osalta ainoa viranomainen, joka keskitetysti koordinoi, käsittelee ja viimeistelee Interreg-hakemukset.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

(2)  C(2003)1255, 25.4.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/88

---

(2004/C 70 E/091)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2347/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Siirtolaisten hukkumiskuolemat Euroopan unionin eteläpuolisilla merialueilla siirtolaisten yrittäessä päästä uiden Euroopan unionin rannoille uuden elämän ja työn toivossa

EU:n eteläpuolisilla merialueilla on viime viikkojen aikana, kuten jo vuosien ajan, hukkunut satoja siirtolaisia, jotka ovat yrittäneet uuden elämän ja työn toivossa uida rantaan. Monet heistä ovat naisia, jopa raskaana olevia naisia, ja lapsia. Huolimatta siitä, mitä mieltä olemme siirtolaisten saapumisrajoituksista (kotouttaminen, turvapaikka, passit, vastaanottokeskukset, palauttaminen kotimaahan jne.), edessämme on vakava humanitaarinen ongelma, josta eurooppalainen yhteiskunta tai vielä vähemmän Euroopan unionin toimielimet eivät voi olla piittaamatta. Ongelmaan on löydettävä ratkaisu nopeasti. Mitä toimia ja poliittisia ja humanitaarisia aloitteita komissio aikoo toteuttaa näiden kuolemien välttämiseksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(26. syyskuuta 2003)

Viime kesinä EU:n alueelle on pyrkinyt yhä enemmän laittomia maahanmuuttajia meritse. Matkan ovat usein järjestäneet ihmisten salakuljetusta harjoittavat säälimättömät rikollisverkostot. Vaikka sääolosuhteet ovat kesäisin suotuisat, jotkin rikollisverkostojen käyttämät alukset eivät ole merikelpoisia, mikä on aiheuttanut ihmisuhreja vaatineita vakavia onnettomuuksia.

Kuten komissio on todennut vastauksessaan Charles Tannockin kirjalliseen kysymykseen E-3112/02 (1), Giuseppe Pisicchion kysymykseen P-0291/03 (2) ja Mario Borghezion kysymykseen E-2133/03 (3), se suhtautuu aina vakavasti meritse tapahtuvaan laittomaan maahanmuuttoon, ja yhteisön toimintakehyksen laatimisessa on viime aikoina edetty merkittävästi.

Laittoman maahanmuuton torjuntaan liittyvät EU:n toimet ja niiden toteuttamisaikataulu määritellään kolmessa toimintasuunnitelmassa, joista yksi koskee erityisesti laitonta maahanmuuttoa, toinen yhdennettyä rajanvalvontaa ja kolmas palauttamispolitiikkaa. Valmistellessaan 19.—20. kesäkuuta 2003 pidettyä Thessalonikin Eurooppa-neuvoston kokousta komissio esitti hankkeen nykytilanteen (4). Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmissä selvitettiin lisäksi käynnissä olevien toimenpiteiden yleinen etenemissuunnitelma.

Komissio on myös juuri esittänyt neuvostolle merirajoja käsittelevän tutkimuksen, jossa analysoidaan perusteellisesti kyseistä ilmiötä ja esitetään joitakin suosituksia alusten turvallisuuden parantamiseksi, jotta onnettomuuksilta voitaisiin välttyä. Tutkimuksessa tarkastellaan mahdollista uusien säädösten antamista merioikeuden alalla sekä etenkin Välimeren alueyhteistyön parantamista.

Komissio on ottanut kantaa lisääntyvään muuttoon Libyasta ja valmistelee jäsenvaltioiden kanssa toista tarkastusmatkaa toukokuussa 2003 tehdyn alustavan tarkastusmatkan jälkeen.

Komissio myös katsoo, että kolmansien maiden kanssa tehtävä yhteistyö on tärkeää ja vaatii lisähuomiota tulevina vuosina, jotta voidaan kehittää tehokasta politiikkaa laittoman maahanmuuton torjumiseksi. Tiedonannossaan ”Siirtolaisuuskysymykset osaksi Euroopan unionin politiikkaa suhteissa unionin ulkopuolisiin maihin” (5) komissio esitti suunnitellun toimintakehyksen. Se on myös hahmotellut tällaisen yhteistyön rahoitusta esittämällä neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen neuvoston asetukseksi kolmansien maiden siirtolaisuutta koskevan taloudellisen ja teknisen avustusohjelman laatimisesta (6). Kun tämä ehdotus hyväksytään, yhteisöllä on erityinen rahoitusväline, jolla se voi auttaa kolmansia maita niiden pyrkimyksissä parantaa maahanmuuttovirtojen valvontaa kokonaisuudessaan, laiton maahanmuutto mukaan luettuna.

Asetus tulee olemaan jatkoa budjettikohdan B7-667 ensimmäiselle vaiheelle, joka käsittelee kolmansien maiden kanssa tehtävää siirtolaisuutta koskevaa yhteistyötä. Tässä ensimmäisessä vaiheessa on jo aloitettu erilaisia projekteja, joilla autetaan kolmansia maita niiden taistelussa laittomia muuttoliikkeitä vastaan. Joulukuun tiedonannossa vahvistetun tasapainoisen ja yhdennetyn lähestymistavan mukaisesti yhteisö rahoittaa Ranskan ja Espanjan johtamaa ja Marokon kanssa toteutettavaa yhteistyöprojektia, jolla pyritään parantamaan Marokon rajanvalvontaa, sekä kahta projektia, joilla pyritään vahvistamaan paikallista kehitystä ja lisäämään työpaikkoja. Marokosta lähtöisin olevan maahanmuuton valvontaa koskeva MEDA-ohjelma kehitettiin näiden ensimmäisten projektien pohjalta. Komissio aikoo vauhdittaa pyrkimyksiään toteuttaa samanlaisia maahanmuuton valvontaprojekteja muissa Pohjois-Välimeren alueen maissa yhteistyössä kyseisten maiden kanssa.

---

(1)  EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 92.

(2)  EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 46.

(3)  Katso sivu 77.

(4)  KOM(2003) 323 lopullinen.

(5)  KOM(2002) 703 lopullinen.

(6)  KOM(2003) 355 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/90 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/90

---

(2004/C 70 E/092)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2362/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle

(17. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Turkkilaisen laivan tutkimukset Kreikan aluevesillä Egeanmerellä

Tänään (8.7.2003) Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan turkkilainen valtameritutkimusalus Piri Reis suorittaa tutkimuksia 4.—19. heinäkuuta Kreikan aluevesillä Egeanmerellä. Lehtitiedoissa mainitaan, että Kreikan merivoimat havaitsi Izmirin rannikkoradioaseman ilmoituksen ”aluksen valtameritutkimuksista”. Piri Reisin ”tutkimusohjelman” mukaan (huomattakoon, että Piri Reis kuuluu Izmirin yliopistolle) alus suorittaa tutkimuksia lähimmillään 5 mailin päässä Kykladien kalliosaari Kalogerista sekä 25 muussa kohteessa Kreikan aluevesillä.

Muistutan, että (EU:n ehdokasvaltio) Turkki on lähettänyt myös aiemmin kyseisen aluksen Egeanmerelle ohjeinaan suorittaa tutkimuksia Kreikan (ja siten yhteisön) aluevesillä, mikä on aiheuttanut jännitystä Kreikan ja Turkin välisissä suhteissa.

Onko neuvosto tietoinen Turkin viranomaisten aikeista? Onko Izmirin yliopistoa, jonka omistuksessa kyseinen alus on, tuettu yhteisön aloitteista (suoraan tai välillisesti, lainoin tai muin yhteisön varoin)? Mihin toimiin neuvosto voi ryhtyä välittömästi, jotta Turkki ei ryhdy tutkimuksiin EU:n jäsenvaltion aluevesillä?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

| 1. | Neuvostolle on ilmoitettu, että turkkilainen merentutkimusalus on suorittanut tutkimuksia Egean-merellä, mutta neuvostolla ei ole tarkempia tietoja toiminnan tarkoituksesta eikä Turkin viranomaisten päämääristä. Neuvosto ei ole tietoinen siitä, että yhteisö olisi antanut rahoitusta aluksen omistajataholle. |
| --- | --- |

1.

Neuvostolle on ilmoitettu, että turkkilainen merentutkimusalus on suorittanut tutkimuksia Egean-merellä, mutta neuvostolla ei ole tarkempia tietoja toiminnan tarkoituksesta eikä Turkin viranomaisten päämääristä. Neuvosto ei ole tietoinen siitä, että yhteisö olisi antanut rahoitusta aluksen omistajataholle.

| 2. | Koska Turkki on ehdokasvaltio, se on YK:n peruskirjan mukaisen riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen periaatteen nojalla velvollinen pyrkimään kaikin tavoin ratkaisemaan jäljellä olevat rajakiistat ja muut niihin liittyvät kysymykset, kuten 10. ja 11. joulukuuta 1999 annettujen Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmien 4 kohdassa todetaan. Tämä kuuluu myös Turkin tarkistetun liittymiskumppanuuden ensisijaisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.

Koska Turkki on ehdokasvaltio, se on YK:n peruskirjan mukaisen riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen periaatteen nojalla velvollinen pyrkimään kaikin tavoin ratkaisemaan jäljellä olevat rajakiistat ja muut niihin liittyvät kysymykset, kuten 10. ja 11. joulukuuta 1999 annettujen Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmien 4 kohdassa todetaan. Tämä kuuluu myös Turkin tarkistetun liittymiskumppanuuden ensisijaisiin tavoitteisiin.

| 3. | Turkin ja Kreikan ulkoasianministeriöiden korkeiden virkamiesten kesken on maaliskuusta 2002 lähtien järjestetty tunnusteluja. Tämän lisäksi Kreikka ja Turkki ovat toteuttaneet useita luottamusta rakentavia toimenpiteitä. Neuvosto seuraa tiiviisti toimien edistymistä. Eurooppa-neuvoston on Helsingin päätelmien mukaisesti tarkasteltava tilannetta ja sen vaikutuksia liittymisprosessiin vuoden 2004 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

3.

Turkin ja Kreikan ulkoasianministeriöiden korkeiden virkamiesten kesken on maaliskuusta 2002 lähtien järjestetty tunnusteluja. Tämän lisäksi Kreikka ja Turkki ovat toteuttaneet useita luottamusta rakentavia toimenpiteitä. Neuvosto seuraa tiiviisti toimien edistymistä. Eurooppa-neuvoston on Helsingin päätelmien mukaisesti tarkasteltava tilannetta ja sen vaikutuksia liittymisprosessiin vuoden 2004 loppuun mennessä.

| 4. | Neuvosto kannustaa poliittisen vuoropuhelun puitteissa säännöllisesti Turkkia jatkamaan ponnisteluja jännitteiden lieventämiseksi ja torjumiseksi ja olemaan tätä varten Kreikan kanssa yhteistyössä. |
| --- | --- |

4.

Neuvosto kannustaa poliittisen vuoropuhelun puitteissa säännöllisesti Turkkia jatkamaan ponnisteluja jännitteiden lieventämiseksi ja torjumiseksi ja olemaan tätä varten Kreikan kanssa yhteistyössä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/91

---

(2004/C 70 E/093)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2365/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(17. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Portugalin ja Espanjan välisten kalastusalueiden rajoittaminen

Espanjalaisen ammattikalastajien ja merenkulun ammattilaisten yhdistyksen (Asociación Española de Titulados Náuticos Pesqueros) puheenjohtaja on pyytänyt vetämään selvän kalastusaluerajan Espanjan ja Portugalin välille. Näin pystyttäisiin välttämään espanjalaisten kalastajien pidätykset. Puheenjohtajan mukaan tässä kiistassa kahden ystävällismielisen naapurivaltion ja Euroopan unionin jäsenvaltion välillä on päästävä ratkaisuun.

Yhdistyksen puheenjohtaja toteaa, että tällaisten tapausten ei pitäisi olla mahdollisia EU:n jäsenvaltioiden välillä. Espanjalaiset kalastajat ovatkin sitä mieltä, että on välttämätöntä rajoittaa kalastusalueita uusien konfliktien välttämiseksi.

Katsooko komissio, että EU:n yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti sen on toimittava yhteistyössä Espanjan ja Portugalin välisen kalastusalueen rajoja koskevan konfliktin ratkaisemiseksi vesittämällä konfliktitilanteen aiheuttaneet syyt ja pyrkien lopettamaan etenkin espanjalaisten kalastajien vangitsemisen sen vuoksi, että nämä ovat tunkeutuneet Portugalin aluevesille?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(13. elokuuta 2003)

Yhteisen kalastuspolitiikan uuteen oikeudelliseen perustaan, neuvoston asetukseen (EY) N:o 2371/2002 (1), sisältyy selkeästi periaate, jonka mukaan yhteisön kalastusaluksilla on yhtäläinen pääsy vesialueille ja yhtäläinen vesiluonnonvarojen käyttöoikeus kaikilla yhteisön vesillä, jollei yhteisön kalastuksenhoitoon liittyvistä säännöistä muuta johdu.

Kansallisuuteen perustuvien pääasyrajoitusten ottaminen uudelleen käyttöön kansallisen lainkäyttövallan alueella olisi edellä mainitun periaatteen vastaista. Komission on varmistettava, että vesialueille pääsy sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet perustuvat syrjimättömyyden periaatteeseen.

Komission mielestä kalastajien väliset ristiriidat eivät oikeuta jättämään yhteisön periaatteita soveltamatta tai noudattamatta. Komissio osallistuu aktiivisesti työhön, jolla läntisten vesien pyyntiponnistusjärjestelmää koskevan ehdotuksen puitteissa pyritään löytämään ratkaisu Portugalin mannervesille pääsystä aiheutuneisiin ongelmiin. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että minkä tahansa tähän ongelmaan löydettävän ratkaisun on oltava edellä mainittujen periaatteiden mukainen.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa, EYVL L 358, 31.12.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/91

---

(2004/C 70 E/094)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2374/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät

Ottaen huomioon petostentorjuntavirasto OLAFin äskettäin käynnistämän tutkinnan epäilyistä, että Eurostatin korkeat virkamiehet ovat ohjanneet lähes 900 000 euroa omille tileilleen, komission aloittaman kirjanpitojärjestelmän uudistamisen, jota ei kuitenkaan pidetä riittävänä, ja tehtävät, jotka Eurostat on myöntänyt alihankintasopimuksina Eurogrammelle, Eurocostille ja Planistatille, voiko komissio ilmoittaa kaikki hankintoina ja alihankintoina hoidetut tehtävät ja näistä aiheutuneet kulut viiden viime vuoden ajalta sekä järjestelyt, joiden mukaisesti sopimukset on myönnetty ja tarjouskilpailujen voittajat on valittu?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(22. syyskuuta 2003)

Komissio on aloittanut kirjanpitojärjestelmän uudistamisen varainhoitoasetuksen (1) mukaisesti. Uudistuksella pyritään siihen, että toimielimillä on käytössään vuoteen 2005 mennessä suoriteperusteinen kirjanpitojärjestelmä, joka noudattaa uusinta julkisen sektorin kansainvälistä tilinpäätösstandardia.

Toisen esille tuodun asian osalta komissio kokoaa parhaillaan laajaa tietoaineistoa, jota arvoisan Parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen vastaamiseen tarvitaan. Selvityksen tulokset toimitetaan Euroopan parlamentille aikanaan. Komissio muistuttaa, että vuoden 2001 vastuuvapauden myöntämistä seuranneiden jatkotoimien yhteydessä komissio antoi sisäisen tarkastuksen tehtäväksi tutkia Eurostatin vuoden 1999 jälkeen solmimien sopimusten lain- ja säännönmukaisuuden. Sisäistä tarkastusta pyydettiin tutkimaan myös muiden komission yksikköjen solmimat sopimukset. Tutkinta valmistuu syksyllä 2003.

Planistatin osalta komissio kehoittaa arvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka on annettu Gabriele Staunerin kirjalliseen kysymykseen P-1705/03 (2), Herbert Böschin kirjalliseen kysymykseen P-1807/03 ja Gabriele Staunerin kirjalliseen kysymykseen P-1978/03.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002.

(2)  Katso sivu 56.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/92

---

(2004/C 70 E/095)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2377/03

esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle

(18. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Euroopan unionin aseellisten joukkojen merkit

Viimeaikaisissa lehdistötiedotteissa annetaan ymmärtää, että Kongoon lähetettävät aseelliset joukot kantavat Euroopan unionin karttaan pohjautuvia merkkejä.

Tiedotteiden mukaan tässä merkissä ei näy lainkaan Irlantia.

Voisiko neuvosto ilmoittaa, pitävätkö nämä tiedotteet paikkansa ja mikäli näin on, voisiko neuvosto kertoa, mikä on syynä Irlannin poisjääntiin?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että operaatio Artemikseen osallistuvan henkilöstön ainoa virallinen merkki on EU:n väreihin (keltaiset tähdet sinisellä pohjalla) perustuva käsivarsinauha, jossa on operaation nimi (Artemis). Käsivarsinauhassa ei ole Euroopan karttaa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/92

---

(2004/C 70 E/096)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2383/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(18. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Valtiontukien arviointi

| 1. | Aikooko komissio antaa lisäselvityksiä syistä, jotka se ilmoitti 21. tammikuuta 2003 päivätyssä lehdistötiedotteessaan (IP/03/89), joka koski Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymää vähemmän kehittyneiden alueiden leimaverovapautusjärjestelmää? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio antaa lisäselvityksiä syistä, jotka se ilmoitti 21. tammikuuta 2003 päivätyssä lehdistötiedotteessaan (IP/03/89), joka koski Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymää vähemmän kehittyneiden alueiden leimaverovapautusjärjestelmää?

| 2. | Aikooko komissio antaa yleisesti saataville — ja myös kyseisen jäsenen saataville — Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset, jotka se antoi vastauksena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaiseen huomautuksia koskevaan pyyntöönsä, joka koski tukea C 13/02 (aiemmin N27/02) eli vapautuksen myöntämistä leimaverosta muille kuin vakinaisille asukkaille vähemmän kehittyneillä alueilla? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio antaa yleisesti saataville — ja myös kyseisen jäsenen saataville — Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset, jotka se antoi vastauksena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaiseen huomautuksia koskevaan pyyntöönsä, joka koski tukea C 13/02 (aiemmin N27/02) eli vapautuksen myöntämistä leimaverosta muille kuin vakinaisille asukkaille vähemmän kehittyneillä alueilla?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

| 1. | On huomattava, että lehdistötiedotteeseen sisältyy vain päätöksen tiivistelmä. Parlamentin jäsen löytää yksityiskohtaisemmat tiedot ja perustelut komission päätöksestä 2003/433/EY (1). |
| --- | --- |

1.

On huomattava, että lehdistötiedotteeseen sisältyy vain päätöksen tiivistelmä. Parlamentin jäsen löytää yksityiskohtaisemmat tiedot ja perustelut komission päätöksestä 2003/433/EY (1).

| 2. | Komissio muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisista hallinnollisista menettelyistä todetaan vakiintuneessa oikeuskäytännössä seuraavaa: "... komissiolla ei ole velvollisuutta luovuttaa niille, joita asia koskee, kyseisen jäsenvaltion hallitukselta saamiaan huomautuksia tai tietoja. On kuitenkin todettava, että se, että niillä, joita asia koskee, on rajoitetut oikeudet, ei vaikuta komission velvollisuuteen perustella riittävästi lopullinen päätöksensä EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan (josta on tullut 253 artikla) mukaisesti." (2) Kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset on koottu edellä mainitun komission päätöksen IV jaksoon, ja niitä analysoidaan VI jaksossa ("Arviointi tuesta"). |
| --- | --- |

2.

Komissio muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisista hallinnollisista menettelyistä todetaan vakiintuneessa oikeuskäytännössä seuraavaa: "... komissiolla ei ole velvollisuutta luovuttaa niille, joita asia koskee, kyseisen jäsenvaltion hallitukselta saamiaan huomautuksia tai tietoja. On kuitenkin todettava, että se, että niillä, joita asia koskee, on rajoitetut oikeudet, ei vaikuta komission velvollisuuteen perustella riittävästi lopullinen päätöksensä EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan (josta on tullut 253 artikla) mukaisesti." (2) Kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset on koottu edellä mainitun komission päätöksen IV jaksoon, ja niitä analysoidaan VI jaksossa ("Arviointi tuesta").

---

(1)  Tukiohjelmasta, joka koskee muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta — Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittama, 21 päivänä tammikuuta 2003 tehty komission päätös 2003/433/EY, EUVL L 149, 17.6.2003.

(2)  Asia T-613/97, Ufex ja muut vastaan Euroopan yhteisöjen komissio (Kok. 2000, s. II-04055, 90 kohta).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/93

---

(2004/C 70 E/097)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2385/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(18. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Valtiontukien arviointi

| 1. | Aikooko komissio perustella, miksi se muutti mieltään näiden valtiontukien suhteen siitä huolimatta, että sen 27. huhtikuuta 2002 virallisessa lehdessä julkaisemassa huomautuksessa oli huomattavissa tiettyä skeptisyyttä? Mitä kriteerejä se sovelsi kyseisessä tapauksessa? |
| --- | --- |

1.

Aikooko komissio perustella, miksi se muutti mieltään näiden valtiontukien suhteen siitä huolimatta, että sen 27. huhtikuuta 2002 virallisessa lehdessä julkaisemassa huomautuksessa oli huomattavissa tiettyä skeptisyyttä? Mitä kriteerejä se sovelsi kyseisessä tapauksessa?

| 2. | Sisältyikö yhteiskunnallisten tavoitteiden arviointiin kustannustehokkuusnäkökohta ja jollei, niin miksi ei? |
| --- | --- |

2.

Sisältyikö yhteiskunnallisten tavoitteiden arviointiin kustannustehokkuusnäkökohta ja jollei, niin miksi ei?

| 3. | Onko komissio sitä mieltä, että tämä on kustannustehokkuuden kannalta yksi parhaista tavoista, jonka jäsenvaltio on keksinyt edistääkseen taloudellista toimintaa vähemmän kehittyneillä alueilla? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio sitä mieltä, että tämä on kustannustehokkuuden kannalta yksi parhaista tavoista, jonka jäsenvaltio on keksinyt edistääkseen taloudellista toimintaa vähemmän kehittyneillä alueilla?

| 4. | Aikooko komissio antaa kustannusarvionsa todennäköisestä kuolleesta painosta eli valtionkassaa verottavista kuluista, jotka eivät liity tavoitteiden saavuttamiseen ja jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan päätökseen myöntää vapautus leimaverosta muiden kuin vakinaisesti maassa asuvien henkilöiden omaisuudelle vähemmän kehittyneillä alueilla? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio antaa kustannusarvionsa todennäköisestä kuolleesta painosta eli valtionkassaa verottavista kuluista, jotka eivät liity tavoitteiden saavuttamiseen ja jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan päätökseen myöntää vapautus leimaverosta muiden kuin vakinaisesti maassa asuvien henkilöiden omaisuudelle vähemmän kehittyneillä alueilla?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

| 1. | Komissio haluaa muistuttaa, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistu kehotus esittää huomautuksia (1) oli komission päätös menettelyn aloittamisesta. Valtiontukimenettelystä annetun neuvoston asetuksen (2) 6 artiklassa säädetään, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään ”komission alustava arvio ehdotetun toimenpiteen tukiluonteesta”.
  Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen luokittelu valtiontueksi muodollisen tutkimusmenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on vain alustava päätös. Menettelyn aloittamisen pohjimmaisena tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuudet hankkia kaikki tarvitsemansa tiedot voidakseen tehdä asiassa lopullisen päätöksen (3).
  Toisin kuin arvoisa parlamentin jäsen väittää, komissio katsoo, ettei se muuttanut näkemystään, vaan esitti pelkästään alustavan arvion ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia lopullisen päätöksen tekemiseksi. Komission tässä tapauksessa soveltamat perusteet esitetään sen lopullisessa päätöksessä (4) ja varsinkin otsikkokohdassa VI Arviointi tuesta. |
| --- | --- |

1.

Komissio haluaa muistuttaa, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistu kehotus esittää huomautuksia (1) oli komission päätös menettelyn aloittamisesta. Valtiontukimenettelystä annetun neuvoston asetuksen (2) 6 artiklassa säädetään, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään ”komission alustava arvio ehdotetun toimenpiteen tukiluonteesta”.

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen luokittelu valtiontueksi muodollisen tutkimusmenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on vain alustava päätös. Menettelyn aloittamisen pohjimmaisena tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuudet hankkia kaikki tarvitsemansa tiedot voidakseen tehdä asiassa lopullisen päätöksen (3).

Toisin kuin arvoisa parlamentin jäsen väittää, komissio katsoo, ettei se muuttanut näkemystään, vaan esitti pelkästään alustavan arvion ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia lopullisen päätöksen tekemiseksi. Komission tässä tapauksessa soveltamat perusteet esitetään sen lopullisessa päätöksessä (4) ja varsinkin otsikkokohdassa VI Arviointi tuesta.

| 2. | ja 3. Ilmoitettu ohjelma arvioitiin seuraavin perustein: toimenpiteen valtiontuen luonne, sen laillisuus ja poikkeuksen myöntämisen perusteet. Poikkeuksen myöntämisen perusteiden osalta komissio arvioi sitä, kuinka ohjelma noudattaa tiettyjä komission suuntaviivoja, ja lopuksi sitä, onko se yhdenmukainen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, kun kyse on yhteisön tavoitteista ja ohjelman vaikutuksista jäsenvaltioiden välisen kaupan edellytyksiin.
  Komissio käsitteli ohjelman kustannustehokkuutta päätöksensä johdanto-osan 56 ja 57 kappaleessa. Ensiksi mainitussa kappaleessa todetaan, että ”vapautus leimaverosta voi toimia elvytysvälineenä, jota voidaan perustella taloudelliselta kannalta sillä, että se alentaa teollisiin joutomaihin investoiville aiheutuvia riskejä. Elvyttämistä pidetään perinteisesti erittäin riskialttiina ja pienituottoisena investointina erityisesti siksi, että kysyntä on yleensä heikkoa kyseisillä markkinoilla, avustusjärjestelyt ovat byrokraattisia, ohjelmissa noudatettavista menettelyistä ei ole varmuutta ja rahoitusaloitteita on vähän. Suotuisien investointi-olosuhteiden luomisessa otetaan huomioon sellaisia tekijöitä kuin ennustettu kokonaistuotto, uudet liiketoimintamahdollisuudet, selkeät vetäytymisstrategiat ja hankkeen riskialttius.” Viimeksi mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan puolestaan, että ”investointihalukkuus kasvaa vain riskin pienentyessä. Tällä olisi monia seurannaisvaikutuksia, kuten vetäytymiskustannusten aleneminen, mikä puolestaan pienentää kaupunkialueiden elvyttämistä koskeviin investointeihin liittyviä riskejä. Väliaikainen vapautus leimaverosta edistää todennäköisesti elvytettävien markkinoiden ja ongelma-alueilla sijaitsevien joutomaiden aktivoimista ja seurannaisvaikutusten aikaansaamista. Itse järjestelmä on markkinoiden vaatimusten mukaisesti helposti seurattava ja hallinnoitava.” Tämä on lisäystä johdanto-osan 62 kappaleeseen, jossa todetaan, että ”ehdotetusta ohjelmasta yksittäisille yrityksille myönnettävä keskimääräinen tuki on 50 000 Englannin puntaa (noin 78 500 euroa). Tätä suuruusluokkaa oleva tuki ei yleensä vääristä eikä uhkaa vääristää kilpailua. Jos tuensaaja saa vapautuksen leimaverosta useita kertoja tai saa kyseisen vapautuksen lisäksi muuta tukea, tukimäärä voi olla huomattava ja vaikuttaa siitä syystä kilpailuun ja/tai kauppaan. Tuen kasautumista onkin ehdottomasti seurattava ja valvottava tiukasti.”
  Komissio haluaa lisäksi muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se arvioi toimenpiteen kustannustehokkuutta myös jälkikäteen, kun se saa yksityiskohtaiset vuosikertomukset, joista säädetään komission päätöksen 2 artiklassa. Kyseisen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kertomusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta komissio voi arvioida ohjelman vaikutukset tukialueiden fyysiseen elvyttämiseen. |
| --- | --- |

2.

ja 3. Ilmoitettu ohjelma arvioitiin seuraavin perustein: toimenpiteen valtiontuen luonne, sen laillisuus ja poikkeuksen myöntämisen perusteet. Poikkeuksen myöntämisen perusteiden osalta komissio arvioi sitä, kuinka ohjelma noudattaa tiettyjä komission suuntaviivoja, ja lopuksi sitä, onko se yhdenmukainen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, kun kyse on yhteisön tavoitteista ja ohjelman vaikutuksista jäsenvaltioiden välisen kaupan edellytyksiin.

Komissio käsitteli ohjelman kustannustehokkuutta päätöksensä johdanto-osan 56 ja 57 kappaleessa. Ensiksi mainitussa kappaleessa todetaan, että ”vapautus leimaverosta voi toimia elvytysvälineenä, jota voidaan perustella taloudelliselta kannalta sillä, että se alentaa teollisiin joutomaihin investoiville aiheutuvia riskejä. Elvyttämistä pidetään perinteisesti erittäin riskialttiina ja pienituottoisena investointina erityisesti siksi, että kysyntä on yleensä heikkoa kyseisillä markkinoilla, avustusjärjestelyt ovat byrokraattisia, ohjelmissa noudatettavista menettelyistä ei ole varmuutta ja rahoitusaloitteita on vähän. Suotuisien investointi-olosuhteiden luomisessa otetaan huomioon sellaisia tekijöitä kuin ennustettu kokonaistuotto, uudet liiketoimintamahdollisuudet, selkeät vetäytymisstrategiat ja hankkeen riskialttius.” Viimeksi mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan puolestaan, että ”investointihalukkuus kasvaa vain riskin pienentyessä. Tällä olisi monia seurannaisvaikutuksia, kuten vetäytymiskustannusten aleneminen, mikä puolestaan pienentää kaupunkialueiden elvyttämistä koskeviin investointeihin liittyviä riskejä. Väliaikainen vapautus leimaverosta edistää todennäköisesti elvytettävien markkinoiden ja ongelma-alueilla sijaitsevien joutomaiden aktivoimista ja seurannaisvaikutusten aikaansaamista. Itse järjestelmä on markkinoiden vaatimusten mukaisesti helposti seurattava ja hallinnoitava.” Tämä on lisäystä johdanto-osan 62 kappaleeseen, jossa todetaan, että ”ehdotetusta ohjelmasta yksittäisille yrityksille myönnettävä keskimääräinen tuki on 50 000 Englannin puntaa (noin 78 500 euroa). Tätä suuruusluokkaa oleva tuki ei yleensä vääristä eikä uhkaa vääristää kilpailua. Jos tuensaaja saa vapautuksen leimaverosta useita kertoja tai saa kyseisen vapautuksen lisäksi muuta tukea, tukimäärä voi olla huomattava ja vaikuttaa siitä syystä kilpailuun ja/tai kauppaan. Tuen kasautumista onkin ehdottomasti seurattava ja valvottava tiukasti.”

Komissio haluaa lisäksi muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se arvioi toimenpiteen kustannustehokkuutta myös jälkikäteen, kun se saa yksityiskohtaiset vuosikertomukset, joista säädetään komission päätöksen 2 artiklassa. Kyseisen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kertomusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta komissio voi arvioida ohjelman vaikutukset tukialueiden fyysiseen elvyttämiseen.

| 4. | Komissio on täysin tietoinen siitä, että jokaiseen hyväksymäänsä tukiohjelmaan voi liittyä tuensaajia, jotka olisivat myös investoineet, luoneet työpaikkoja, tarjonneet koulutusta jne. ilman valtiontuen muodossa annettavaa kannustinta. Tuki on kuitenkin saattanut vaikuttaa niiden sijoittautumispaikkaan, hankkeen suuruuteen ja sen toteutusajankohtaan. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia arvioida, millaiset todelliset menetykset valtiontaloudelle aiheutuu siitä, että vapautus leimaverosta myönnetään muille kuin asuinkiinteistöille muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. |
| --- | --- |

4.

Komissio on täysin tietoinen siitä, että jokaiseen hyväksymäänsä tukiohjelmaan voi liittyä tuensaajia, jotka olisivat myös investoineet, luoneet työpaikkoja, tarjonneet koulutusta jne. ilman valtiontuen muodossa annettavaa kannustinta. Tuki on kuitenkin saattanut vaikuttaa niiden sijoittautumispaikkaan, hankkeen suuruuteen ja sen toteutusajankohtaan. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia arvioida, millaiset todelliset menetykset valtiontaloudelle aiheutuu siitä, että vapautus leimaverosta myönnetään muille kuin asuinkiinteistöille muita heikommassa asemassa olevilla alueilla.

---

(1)  EYVL C 102, 27.4.2002.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 (nykyisen 88) artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EYVL L 83, 27.3.1999.

(3)  Asia C-204/97 Portugali vastaan komissio, Kok. 2001, s. I-3175, 33 kappale; yhdistetyt asiat T-371/94 ja T-394/94 British Airways ym. vastaan komissio ja British Midland Airways vastaan komissio Kok. 1998, s. II-2405, 59 kappale.

(4)  Komission päätös 2003/433/EY, tehty 21 päivänä tammikuuta 2003, tukiohjelmasta, joka koskee muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta — Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittama, EUVL L 149, 17.6.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/94

---

(2004/C 70 E/098)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2396/03

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(21. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Aavikoitumisen estäminen EU:ssa

Yhdistyneiden Kansakuntien tämän kuun alussa järjestämän maailmanlaajuisen aavikoitumisen ja kuivuuden estämisen teemapäivän juhlallisuuksien yhteydessä julkistettiin tiedot aavikoitumisen vaikutuk- sista Euroopassa Välimeren alueella. Maaperän huononemista ei ole saatu aisoihin, vaan se näkyy rannikolla jo 300 000 km2 suuruisella alueella. Espanjan tapauksessa aavikoitumisriski lasketaan 31 prosentiksi, mikä tarkoittaa rahallisesti 200 miljoonan euron kuluja.

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-1287/00 (1) komissio toi esille erityisen halunsa kiinnittää huomiota tähän vakavaan ympäristöongelmaan ja antoi puolestaan jäsenvaltioiden tehtäväksi pyytää yhteisön tukea aavikoitumisen torjuntaan mm. maaseudun kestävän kehityksen tukien ja koheesiorahaston yhteydessä.

Onko komissio saanut Espanjalta vuoden 2000 jälkeen tukipyyntöä konkreettisia aavikoitumisentorjuntaohjelmia varten? Jos vastaus on myönteinen, voisiko komissio kertoa tarkalleen, mikä on tukea saaneiden hankkeiden ja myönnettyjen tukien määrän suhde?

Espanja kuuluu Yhdistyneiden Kansakuntien aavikoitumisen estämistä koskevan yleissopimuksen liitteessä IV mainittuihin maihin. Onko Espanja ilmoittanut komissiolle kansallisten ja alueellisten toimintaohjelmien valmistelusta aavikoitumisen torjuntaa varten?

Onko komissio suunnitellut keskipitkällä aikavälillä erityistä yhteisöaloitetta aavikoitumisen torjumiseksi?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(19. syyskuuta 2003)

| 1. | a) | Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) vakavasta eroosiosta kärsivillä alueilla (Comunidad Valenciana, Andalucia, Murcia) toteuttamien useimpien toimenpideohjelmien ympäristötavoitteisssa on erityisiä toimenpiteitä, joilla pyritään nimenomaan torjumaan eroosiota. Näihin toimenpiteisiin sisältyy toimia, joiden tavoitteena on huonontuneiden maa-alueiden korjaaminen uuden kasvuston istutuksilla, metsitettyjen alueiden säilyttämisellä ja kohentamisella tai vuolaiden jokien virtaamaa korjaamalla. Koheesiorahastolla ei ole tällä hetkellä käynnissä erityisiä eroosion torjuntahankkeita. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) vakavasta eroosiosta kärsivillä alueilla (Comunidad Valenciana, Andalucia, Murcia) toteuttamien useimpien toimenpideohjelmien ympäristötavoitteisssa on erityisiä toimenpiteitä, joilla pyritään nimenomaan torjumaan eroosiota. Näihin toimenpiteisiin sisältyy toimia, joiden tavoitteena on huonontuneiden maa-alueiden korjaaminen uuden kasvuston istutuksilla, metsitettyjen alueiden säilyttämisellä ja kohentamisella tai vuolaiden jokien virtaamaa korjaamalla. Koheesiorahastolla ei ole tällä hetkellä käynnissä erityisiä eroosion torjuntahankkeita.

| b) | Yhteiseen maatalouspolitiikkaan sisältyy tukia moniin erilaisiin maatalouden ympäristösitoumuksiin, joihin sisältyy tavallisten hyvien viljelykäytäntöjen soveltamista pidemmälle meneviä toimia ja joiden avulla voidaan lisätä maaperän orgaanista ainesta, vähentää eroosiota ja estää maaperän suolaantumista. Tukea myönnetään myös toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on metsätalouden kestävä hoito ja kehitys, metsävarojen säilyttäminen ja metsitetyn pinta-alan lisääminen.
  Vaikka aavikoitumista ei torjuta Espanjassa millään erityisohjelmalla, kyseisen jäsenvaltion maaseudun kehittämisen ohjelmasuunnitteluun vuosina 2000—2006 sisältyy useita komission hyväksymiä toimenpiteitä, joilla voidaan edistää tätä tavoitetta. Näitä ovat erityisesti vesivarojen hallintaa koskevat toimenpiteet, joiden tavoitteena on säästää kasteluvettä ja järkiperäistää sen käyttöä uudistamalla ja kehittämällä nykyistä infrastruktuuria, sekä metsätoimenpiteitä, joilla voidaan torjua eroosiota parantamalla ja/tai palauttamalla kasvipeitettä.
  Vesivarojen käytön kehittäminen sisältyy Espanjan kahteen horisontaaliseen ohjelmaan, joiden tavoitteena on tuotantorakenteiden kehittäminen, ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitetaan vesivarojen hallintaa yhteensä 1 000 miljoonalla eurolla. Sekä kansallisiin että alueellisiin ohjelmiin sisältyy myös metsätoimenpiteitä kuten maatalousmaan metsittäminen, metsäalueiden parantaminen ja metsäpalojen ehkäisy. EMOTR:n rahoitusosuus näihin toimenpiteisiin on koko Espanjan osalta 1 500 miljoonaa euroa.
  Vaikka rakennerahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien yleisestä hallinnosta vastaavat jäsenvaltiot ja komissio yhdessä, on syytä muistuttaa, että varsinainen hankkeiden valinta, täytäntöönpano ja toteuttaminen kuuluvat täysin kansallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan. |
| --- | --- |

b)

Yhteiseen maatalouspolitiikkaan sisältyy tukia moniin erilaisiin maatalouden ympäristösitoumuksiin, joihin sisältyy tavallisten hyvien viljelykäytäntöjen soveltamista pidemmälle meneviä toimia ja joiden avulla voidaan lisätä maaperän orgaanista ainesta, vähentää eroosiota ja estää maaperän suolaantumista. Tukea myönnetään myös toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on metsätalouden kestävä hoito ja kehitys, metsävarojen säilyttäminen ja metsitetyn pinta-alan lisääminen.

Vaikka aavikoitumista ei torjuta Espanjassa millään erityisohjelmalla, kyseisen jäsenvaltion maaseudun kehittämisen ohjelmasuunnitteluun vuosina 2000—2006 sisältyy useita komission hyväksymiä toimenpiteitä, joilla voidaan edistää tätä tavoitetta. Näitä ovat erityisesti vesivarojen hallintaa koskevat toimenpiteet, joiden tavoitteena on säästää kasteluvettä ja järkiperäistää sen käyttöä uudistamalla ja kehittämällä nykyistä infrastruktuuria, sekä metsätoimenpiteitä, joilla voidaan torjua eroosiota parantamalla ja/tai palauttamalla kasvipeitettä.

Vesivarojen käytön kehittäminen sisältyy Espanjan kahteen horisontaaliseen ohjelmaan, joiden tavoitteena on tuotantorakenteiden kehittäminen, ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitetaan vesivarojen hallintaa yhteensä 1 000 miljoonalla eurolla. Sekä kansallisiin että alueellisiin ohjelmiin sisältyy myös metsätoimenpiteitä kuten maatalousmaan metsittäminen, metsäalueiden parantaminen ja metsäpalojen ehkäisy. EMOTR:n rahoitusosuus näihin toimenpiteisiin on koko Espanjan osalta 1 500 miljoonaa euroa.

Vaikka rakennerahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien yleisestä hallinnosta vastaavat jäsenvaltiot ja komissio yhdessä, on syytä muistuttaa, että varsinainen hankkeiden valinta, täytäntöönpano ja toteuttaminen kuuluvat täysin kansallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan.

| c) | Komission tutkimuspääosasto on osallistunut Välimeren maiden aavikoitumista koskevien useiden eurooppalaisten tutkimushankkeiden rahoittamiseen. Ympäristöohjelmassa on juuri aloitettu uusi ehdotuspyyntö, jonka määräaika on 9. lokakuuta 2003. Sen osa-alueita ovat i) aavikoitumisherkkyyden ja ennakkovaroitusmahdollisuuksien arviointi ja ii) aavikoitumisen torjunta, jonka tarkoituksena on osaltaan edistää aavikoitumisen ehkäisemistä koskevan yleissopimuksen liitteen IV toteuttamista. |
| --- | --- |

c)

Komission tutkimuspääosasto on osallistunut Välimeren maiden aavikoitumista koskevien useiden eurooppalaisten tutkimushankkeiden rahoittamiseen. Ympäristöohjelmassa on juuri aloitettu uusi ehdotuspyyntö, jonka määräaika on 9. lokakuuta 2003. Sen osa-alueita ovat i) aavikoitumisherkkyyden ja ennakkovaroitusmahdollisuuksien arviointi ja ii) aavikoitumisen torjunta, jonka tarkoituksena on osaltaan edistää aavikoitumisen ehkäisemistä koskevan yleissopimuksen liitteen IV toteuttamista.

| 2. | Espanja on parhaillaan saattamassa päätökseen kansallisen toimintaohjelmansa (2) hyväksymistä aavikoitumisen ehkäisemistä koskevan YK:n yleissopimuksen (UN-CCD) mukaisesti. Tämä kansallinen toimintaohjelma on tärkein väline yleissopimuksen määräysten täytäntöönpanossa. Lisäksi Espanja kuuluu maihin, joihin sovelletaan UN-CCD:n pohjoisen Välimeren aluetta koskevaa liitettä. Sen sijaan osa-aluekohtaista ohjelmaa ei tällä hetkellä ole. Yleissopimuksen liitteeseen IV kuuluvien maiden tämän asian kannalta merkitykselliset hankkeet, sellaisina kuin ne ilmoitettiin UN-CCD/CRIC-1-kokoukselle marraskuussa 2002, luetellaan UN-CCD:n Internet-sivuilla (3). |
| --- | --- |

2.

Espanja on parhaillaan saattamassa päätökseen kansallisen toimintaohjelmansa (2) hyväksymistä aavikoitumisen ehkäisemistä koskevan YK:n yleissopimuksen (UN-CCD) mukaisesti. Tämä kansallinen toimintaohjelma on tärkein väline yleissopimuksen määräysten täytäntöönpanossa. Lisäksi Espanja kuuluu maihin, joihin sovelletaan UN-CCD:n pohjoisen Välimeren aluetta koskevaa liitettä. Sen sijaan osa-aluekohtaista ohjelmaa ei tällä hetkellä ole. Yleissopimuksen liitteeseen IV kuuluvien maiden tämän asian kannalta merkitykselliset hankkeet, sellaisina kuin ne ilmoitettiin UN-CCD/CRIC-1-kokoukselle marraskuussa 2002, luetellaan UN-CCD:n Internet-sivuilla (3).

| 3. | Seuraavilla yhteisön toimilla on tarkoitus edistää aavikoitumisen torjuntaa keskipitkällä aikavälillä:






  a) | Komissio antoi 16. huhtikuuta 2002 tiedonannon ”Kohti maaperänsuojelun teemakohtaista strategiaa” (4). Tässä tiedonannossa aavikoitumista käsitellään maaperän huonontumisen näkökulmasta, jota edustavat esimerkiksi eroosio ja orgaanisen aineksen väheneminen. Tiedonannossa myönnetään Välimeren alueen kärsivän vakavasta eroosiosta, jonka vaikutukset ympäristöön, vesivarantoihin ja maatalousmaahan muodostavat vakavan uhan tälle alueelle. Komission tiedonanto on ensimmäinen vaihe ympäristöä koskevassa kuudennessa toimintaohjelmassa edellytetyn maaperänsuojelun teemakohtaisen strategian laadinnassa. Parhaillaan komissio työskentelee tämän maaperää koskevan teemakohtaisen strategian jatkokehittämisen parissa (5). Vuonna 2004 on tarkoitus tehdä maaperää koskevia ehdotuksia, joissa esitetään yksityiskohtaisesti toimintaperiaatteita eroosiosta, orgaanisen aineksen vähenemisestä ja maaperän pilaantumisesta johtuvan maaperän huonontumisen käsittelemiseksi ja maaperää koskevan seurannan toteuttamiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.

Seuraavilla yhteisön toimilla on tarkoitus edistää aavikoitumisen torjuntaa keskipitkällä aikavälillä:

a)

Komissio antoi 16. huhtikuuta 2002 tiedonannon ”Kohti maaperänsuojelun teemakohtaista strategiaa” (4). Tässä tiedonannossa aavikoitumista käsitellään maaperän huonontumisen näkökulmasta, jota edustavat esimerkiksi eroosio ja orgaanisen aineksen väheneminen. Tiedonannossa myönnetään Välimeren alueen kärsivän vakavasta eroosiosta, jonka vaikutukset ympäristöön, vesivarantoihin ja maatalousmaahan muodostavat vakavan uhan tälle alueelle. Komission tiedonanto on ensimmäinen vaihe ympäristöä koskevassa kuudennessa toimintaohjelmassa edellytetyn maaperänsuojelun teemakohtaisen strategian laadinnassa. Parhaillaan komissio työskentelee tämän maaperää koskevan teemakohtaisen strategian jatkokehittämisen parissa (5). Vuonna 2004 on tarkoitus tehdä maaperää koskevia ehdotuksia, joissa esitetään yksityiskohtaisesti toimintaperiaatteita eroosiosta, orgaanisen aineksen vähenemisestä ja maaperän pilaantumisesta johtuvan maaperän huonontumisen käsittelemiseksi ja maaperää koskevan seurannan toteuttamiseksi.

| b) | Myös yhteisen maatalouspolitiikan vuoden 2003 uudistukseen sisältyy toimenpiteitä, joilla edistetään maaperän suojelua. Uudistuksessa otetaan käyttöön uusi järjestelmä tuen mukauttamiseksi ja siitä saadut varat käytetään maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, joihin sisältyy myös maatalouden ympäristö- ja metsitystoimenpiteitä. Lisäksi yhteisön enimmäisrahoitusosuus maatalouden ympäristötoimenpiteisiin korotetaan tavoite 1 -alueilla 85 prosenttiin ja muilla alueilla 60 prosenttiin. Voimaperäisen tuotannon kannustimia vähennetään korvaamalla monien yhteisten markkinajärjestelyjen suorat tuet yhtenäisellä tuotantomääristä riippumattomalla maatilakohtaisella tulotuella. Suoraa tukea saaviin viljelijöihin sovelletaan täydentävien ehtojen pakollista noudattamista. Näihin sisältyy velvollisuus pitää koko maatalousmaa hyvässä viljelykunnossa ja huolehtia ympäristöstä. Tämä tarkoittaa maaperään suojeluun sekä orgaanisen maa-aineksen ja maaperän rakenteen säilyttämiseen liittyvien vaatimusten noudattamista jäsenvaltioiden määrittelyn mukaisesti. Jos viljelijä ei noudata näitä vaatimuksia, seuraamuksena on tuen vähentäminen. |
| --- | --- |

b)

Myös yhteisen maatalouspolitiikan vuoden 2003 uudistukseen sisältyy toimenpiteitä, joilla edistetään maaperän suojelua. Uudistuksessa otetaan käyttöön uusi järjestelmä tuen mukauttamiseksi ja siitä saadut varat käytetään maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, joihin sisältyy myös maatalouden ympäristö- ja metsitystoimenpiteitä. Lisäksi yhteisön enimmäisrahoitusosuus maatalouden ympäristötoimenpiteisiin korotetaan tavoite 1 -alueilla 85 prosenttiin ja muilla alueilla 60 prosenttiin. Voimaperäisen tuotannon kannustimia vähennetään korvaamalla monien yhteisten markkinajärjestelyjen suorat tuet yhtenäisellä tuotantomääristä riippumattomalla maatilakohtaisella tulotuella. Suoraa tukea saaviin viljelijöihin sovelletaan täydentävien ehtojen pakollista noudattamista. Näihin sisältyy velvollisuus pitää koko maatalousmaa hyvässä viljelykunnossa ja huolehtia ympäristöstä. Tämä tarkoittaa maaperään suojeluun sekä orgaanisen maa-aineksen ja maaperän rakenteen säilyttämiseen liittyvien vaatimusten noudattamista jäsenvaltioiden määrittelyn mukaisesti. Jos viljelijä ei noudata näitä vaatimuksia, seuraamuksena on tuen vähentäminen.

---

(1)  EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 7.

(2)  http://www.unccd.int/actionprogrammes/northmed/northmed.php.

(3)  http://www.unccd.int/cop/reports/northmed/regional/2002/group_of_annex_iv_countries-eng.pdf.

(4)  KOM(2002) 179 lopullinen.

(5)  http://europa.eu.int/comm/environment/soil/index.htm.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/96

---

(2004/C 70 E/099)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2414/03

esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle

(21. heinäkuuta 2003)

Aihe:   IAS-asetuksen soveltaminen EU:n kaupparekisteriin kuulumattomiin yhtiöihin

IAS-asetuksen (4 artikla) mukaisesti jäsenvaltion lainsäädännön alaisten yritysten, joilla on myös osakkeita, joilla saa käydä kauppaa EU:n säännellyillä markkinoilla, on tehtävä konsolidoidut tilinpäätöksensä kansainvälisten tilinpäätössuositusten (IAS) mukaisesti tammikuusta 2005 alkaen. Asetuksessa sallitaan (5 artikla) EU:n jäsenvaltioiden soveltaa IAS-standardeja muihin yhtiöihin. Euroopan arvopaperivalvojien komitean (CESR) kesäkuussa 2003 päivätyn kuulemisasiakirjan mukaisesti tarjousesitettä koskevat tiedonantovaatimukset on valmisteltava IAS-asetuksen mukaisesti tai IAS-asetuksen mukaisesti sovellettavin osin tai jos sitä ei voida soveltaa, on sovelleta paikallista GAAP-tilinpäätöskäytäntöä. Ehdotettu avoimuusdirektiivi kattaa kaikki liikkeellelaskijat, joilla on osakkeita kaupan EU:n säännellyillä markkinoilla, ja siinä annetaan ymmärtää, että IAS-asetusta voidaan soveltaa, vaikka poikkeuksia voidaan tehdä vastaavan tiedottamisen perusteella.

Voisiko komissio täsmentää, onko EU:n kaupparekisteriin kuulumattomien yhtiöiden, joilla on lupa käydä osakekauppaa EU:n säännellyillä markkinoilla, täsmäytettävä tilinsä kansainvälisten tilintarkastussuositusten mukaisiksi tai onko tästä täsmäytyksestä tehtävä vastaavuustesti? Tietääkö komissio yhtäkään jäsenvaltiota, joka haluaa edellyttää IAS-täsmäytystä yhtiöiltä, joiden sijaintipaikka on EU:n ulkopuolella?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(4. syyskuuta 2003)

Kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19. heinäkuuta 2002 annettu parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 (1) koskee vain jonkin jäsenvaltion lainsäädännön alaisia yhtiöitä. Asetus ei siis koske yhtiöitä, jotka eivät ole minkään jäsenvaltion lainsäädännön alaisia, eikä asetuksessa oteta siten kantaa tiedonantovelvoitteisiin, joita sovelletaan jäsenvaltioiden säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoihin, joita ei ole rekisteröity unionin alueella. Asetuksen 5 artiklan mukaan jäsenvaltioiden valinnanmahdollisuus koskee vain tiettyjä unionin alueella rekisteröityjä yhtiöitä.

Vastauksena ensimmäiseen kysymykseen komissio huomauttaa, että tiedonantovelvoitteista, jotka koskevat unionin ulkopuolella rekisteröityjä, jäsenvaltioiden säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita, säädetään tällä hetkellä arvopaperilainsäädäntöä koskevilla direktiiveillä. Asiaa koskevat unionin oikeudelliset vaatimukset sisältyvät arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta 19. heinäkuuta 2001 annettuun ja kodifioituun parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2001/34/EY (2). Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltiot voivat soveltaa direktiivin sisältämiä ehtoja ankarampia tai niitä täydentäviä ehtoja.

Kuten listalleottoesitteen (tarjousesitteen) yhteydessä liitteessä I olevien A ja B luettelon 5.1.5 ja 5.1.3 kohdissa todetaan, jos tilinpäätökset eivät ole kirjanpitostandardeja koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia eivätkä anna luotettavaa kuvaa liikkeeseenlaskijan varoista ja vastuista, taloudellisesta asemasta ja tuloksesta, on annettava yksityiskohtaisempia tietoja ja/tai lisätietoja. On myös tärkeää huomata, että toistaiseksi tukkumarkkinoita, kuten eurobondeja, koskevat tiedonantovelvoitteet on määritetty jäsenvaltioiden eikä yhteisön tasolla.

Sama velvoite koskee säännöllistä raportointia (tilinpäätösten osalta 67 artikla ja 80 artiklan 3 kohta). Puolivuotiskatsausten osalta jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia unionin ulkopuolella rekisteröityjä liikkeeseenlaskijoita toimittamaan vastaavat tiedot kuin jäsenvaltioiden lainsäädännön alaisten yhtiöidenkin on toimitettava (76 artiklan 4 kohta).

Nämä velvoitteet koskevat unionin ulkopuolella rekisteröityjä liikkeeseenlaskijoita ja muodostavat unionin oikeudelliset vaatimukset, joiden nojalla näiden liikkeeseenlaskijoiden tilinpäätösten on oltava tietyn jäsenvaltion omien tilinpäätösstandardien mukaiset.

Käytännössä jäsenvaltiot ovat soveltaneet näitä velvoitteita vaihtelevasti, sillä ne ovat tulkinneet eri tavoin sitä, antavatko jonkin EU:n ulkopuolisen maan tilinpäätösstandardit tietyn yhtiön taloudellisesta tilanteesta ”luotettavan kuvan”, kuten yhteisön lainsäädännössä määritellään.

Esimerkiksi Ranskassa tutkitaan tapauskohtaisesti, onko unionin ulkopuolella rekisteröityjen liikkeeseenlaskijoiden noudatettava tarjousesitteissä Ranskan standardeja, kun taas säännölliselle raportoinnille ei ole asetettu vaatimuksia. Yhdistynyt kuningaskunta vaatii tarjousesitteiden olevan maan yleisesti hyväksyttyjä tilinpäätösperiaatteita (UK Generally Agreed Accounting Principles, GAAP) vastaavan standardin mukaisia. Vuosittain ja puolivuosittain tehtävien tilinpäätösten hyväksytyt standardit ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa UK GAAP, US GAAP ja IAS. Tästä vaatimuksesta voidaan kuitenkin poiketa tiettyjen ehtojen täyttyessä.

On myös tärkeää huomata, että unionissa rekisteröityjen liikkeeseenlaskijoiden on osoitettava tilinpäätöstensä olevan US GAAP -standardin mukaisia halutessaan listautua Yhdysvaltain pörssiin.

Toisen kysymyksen osalta komissiolla ei ole tietoa siitä, kuinka jäsenvaltiot aikovat käytännössä soveltaa tiedonantovelvoitteita unionin ulkopuolella rekisteröityihin liikkeeseenlaskijoihin siinä vaiheessa kun IAS-asetus tulee voimaan. On kuitenkin epätodennäköistä, että jäsenvaltiot hyväksyisivät mitä tahansa tiilipäätösstandardeja, kun on kyse pääoman hankkimisesta niiden omalla alueella. Komissio uskoo tällä hetkellä, että jäsenvaltiot säilyttävät omat, yhteisön nykyiseen lainsäädäntöön pohjaavat käytäntönsä siihen asti kun uusi tarjousesitettä koskeva direktiivi ja ehdotus avoimuusdirektiiviksi pannaan täytäntöön.

Uudella tarjousesitettä koskevalla direktiivillä ja ehdotetulla avoimuusdirektiivillä on tarkoitus yhdenmukaistaa tiedonantovelvoitteita, joita sovelletaan unionin alueelta pääomaa hankkiviin unionin ulkopuolella rekisteröityihin liikkeeseenlaskijoihin. Niiden on tarkoitus kattaa myös tukkusijoittajille suunnatut arvopaperit. Toimenpiteistä tarjousesitettä koskevan direktiivin täytäntöönpanemiseksi ei ole vielä päätetty, ja ehdotus avoimuusdirektiiviksi on vasta yhteispäätösmenettelyn alkuvaiheessa.

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002.

(2)  EYVL L 184, 6.7.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/98

---

(2004/C 70 E/100)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2425/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) neuvostolle

(21. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Muiden kuin jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden säästötulojen verotuksen yhdenmukaistaminen ja pankkisalaisuuden poistaminen

Otettakoon huomioon seuraavat asiat.

| — | Muiden kuin jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden säästötulojen verotuksen yhdenmukaistamiseksi yhteisössä EU:n valtiovarainministerit sopivat Feiran huippukokouksessa 19.—20. kesäkuuta 2000, että vuonna 2011 aloitetaan automaattinen tietojenvaihto kaikissa unionin maissa. |
| --- | --- |

—

Muiden kuin jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden säästötulojen verotuksen yhdenmukaistamiseksi yhteisössä EU:n valtiovarainministerit sopivat Feiran huippukokouksessa 19.—20. kesäkuuta 2000, että vuonna 2011 aloitetaan automaattinen tietojenvaihto kaikissa unionin maissa.

| — | EU:n valtiovarainministerit vahvistivat 21. tammikuuta 2003 poliittisen sopimuksen, jonka mukaan kolmansien maiden on hyväksyttävä vastaavat toimenpiteet. Sopimuksessa määrätään, että






  a) | kaksitoista jäsenvaltiota aloittaa automaattisen tietojenvaihdon 1. tammikuuta 2004 |
| --- | --- | --- |

—

EU:n valtiovarainministerit vahvistivat 21. tammikuuta 2003 poliittisen sopimuksen, jonka mukaan kolmansien maiden on hyväksyttävä vastaavat toimenpiteet. Sopimuksessa määrätään, että

a)

kaksitoista jäsenvaltiota aloittaa automaattisen tietojenvaihdon 1. tammikuuta 2004

| b) | Luxemburg, Itävalta ja Belgia aloittavat automaattisen tietojenvaihdon jos ja kun neuvosto sopii yksimielisesti, että Sveitsi, USA, Liechtenstein, Andorra, San Maríno ja Monaco hyväksyvät OECD:n, joka määrittelee rikos- ja yksityisoikeudelliset rikokset verotuksen ja petosten alalla, vuonna 2002 vahvistamien parametrien mukaisen tietojenvaihdon. |
| --- | --- |

b)

Luxemburg, Itävalta ja Belgia aloittavat automaattisen tietojenvaihdon jos ja kun neuvosto sopii yksimielisesti, että Sveitsi, USA, Liechtenstein, Andorra, San Maríno ja Monaco hyväksyvät OECD:n, joka määrittelee rikos- ja yksityisoikeudelliset rikokset verotuksen ja petosten alalla, vuonna 2002 vahvistamien parametrien mukaisen tietojenvaihdon.

| — | EU:n valtiovarainministerit hyväksyivät 3. kesäkuuta 2003 Sveitsin kanssa neuvotteluratkaisun. |
| --- | --- |

—

EU:n valtiovarainministerit hyväksyivät 3. kesäkuuta 2003 Sveitsin kanssa neuvotteluratkaisun.

Voiko neuvosto sanoa,

| 1. | minkä vuoksi kolmansien maiden joukossa ei ole Vatikaanin kaupunkivaltiota, vaikka






  a) | keskuspankki Istituto Opere di Religione (IOR) ei ole yhdenkään kansainvälisen valvontaelimen alainen |
| --- | --- | --- |

1.

minkä vuoksi kolmansien maiden joukossa ei ole Vatikaanin kaupunkivaltiota, vaikka

a)

keskuspankki Istituto Opere di Religione (IOR) ei ole yhdenkään kansainvälisen valvontaelimen alainen

| b) | IOR osallistuu välillisesti euroalueen maksujärjestelmään ja sillä on järjestelmään kaksi yhteyttä kahden suuren järjestelmään kuuluvan pankin, saksalaisen ja italialaisen, kautta, joten se välttää pankkiviranomaisten valvonnan, jonka alaisia ovat vain varsinaiset osallistujat, |
| --- | --- |

b)

IOR osallistuu välillisesti euroalueen maksujärjestelmään ja sillä on järjestelmään kaksi yhteyttä kahden suuren järjestelmään kuuluvan pankin, saksalaisen ja italialaisen, kautta, joten se välttää pankkiviranomaisten valvonnan, jonka alaisia ovat vain varsinaiset osallistujat,

| c) | sillä ei ole rahanpesun vastaista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

c)

sillä ei ole rahanpesun vastaista lainsäädäntöä,

| d) | se ei ole hyväksynyt OECD:n, joka määrittelee rikos- ja yksityisoikeudelliset rikokset verotuksen ja petosten alalla, vuonna 2002 vahvistamien parametrien mukaista tietojenvaihtoa, |
| --- | --- |

d)

se ei ole hyväksynyt OECD:n, joka määrittelee rikos- ja yksityisoikeudelliset rikokset verotuksen ja petosten alalla, vuonna 2002 vahvistamien parametrien mukaista tietojenvaihtoa,

| e) | se on ollut useaan otteeseen osallisena vakavissa rahoitustoimissa, joista ei ole koskaan tuomittu, koska Italian tasavallan kanssa on tehty sopimus, jolla taataan katolisten hierarkioiden ehdoton rankaisemattomuus? |
| --- | --- |

e)

se on ollut useaan otteeseen osallisena vakavissa rahoitustoimissa, joista ei ole koskaan tuomittu, koska Italian tasavallan kanssa on tehty sopimus, jolla taataan katolisten hierarkioiden ehdoton rankaisemattomuus?

| 2. | Mikä tulee olemaan voimassa oleva järjestelmä merentakaisilla alueilla, erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja Sveitsissä, joka on allekirjoittanut neuvotteluratkaisun, ja mitkä ovat USA:n, Liechtensteinin, Andorran, San Marínon ja Monacon tämänhetkiset kannat OECD:n vuonna 2002 vahvistamien parametrien mukaiseen tietojenvaihtoon? |
| --- | --- |

2.

Mikä tulee olemaan voimassa oleva järjestelmä merentakaisilla alueilla, erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja Sveitsissä, joka on allekirjoittanut neuvotteluratkaisun, ja mitkä ovat USA:n, Liechtensteinin, Andorran, San Marínon ja Monacon tämänhetkiset kannat OECD:n vuonna 2002 vahvistamien parametrien mukaiseen tietojenvaihtoon?

| 3. | Voiko neuvosto varmistaa, että Luxemburgissa, Itävallassa ja Belgiassa pankkisalaisuus on voimassa ainakin vuoteen 2011 asti ja millä edellytyksillä se mahdollisesti voisi jäädä voimaan myös jatkossa? |
| --- | --- |

3.

Voiko neuvosto varmistaa, että Luxemburgissa, Itävallassa ja Belgiassa pankkisalaisuus on voimassa ainakin vuoteen 2011 asti ja millä edellytyksillä se mahdollisesti voisi jäädä voimaan myös jatkossa?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

| 1. | Santa Maria da Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että heti, kun neuvosto on päässyt yksimielisyyteen direktiivin keskeisestä sisällöstä ja ennen sen antamista, puheenjohtajavaltion ja komission on käynnistettävä keskustelut Yhdysvaltojen ja avainasemassa olevien kolmansien maiden (Sveitsin, Liechtensteinin, Monacon, Andorran ja San Marínon) kanssa, jotta näissä maissa toteutettaisiin vastaavia toimenpiteitä, joita on toteutettava EU:ssa.
  Lisäksi neuvosto pyysi istunnossaan 21. tammikuuta 2003 komissiota aloittamaan neuvottelut muiden merkittävien rahoituskeskusten kanssa, jotta niissä hyväksyttäisiin vastaavat lainsäädäntötoimet kuin EU:ssa sovellettavat. |
| --- | --- |

1.

Santa Maria da Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että heti, kun neuvosto on päässyt yksimielisyyteen direktiivin keskeisestä sisällöstä ja ennen sen antamista, puheenjohtajavaltion ja komission on käynnistettävä keskustelut Yhdysvaltojen ja avainasemassa olevien kolmansien maiden (Sveitsin, Liechtensteinin, Monacon, Andorran ja San Marínon) kanssa, jotta näissä maissa toteutettaisiin vastaavia toimenpiteitä, joita on toteutettava EU:ssa.

Lisäksi neuvosto pyysi istunnossaan 21. tammikuuta 2003 komissiota aloittamaan neuvottelut muiden merkittävien rahoituskeskusten kanssa, jotta niissä hyväksyttäisiin vastaavat lainsäädäntötoimet kuin EU:ssa sovellettavat.

| 2. | Riippuvaisten ja assosioituneiden alueiden järjestelyn osalta neuvosto ja neuvostossa 3. kesäkuuta 2003 kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ilmoittivat säästöjen tuottamien korkotulojen verotusta koskevassa päätöslauselmassaan, ”että Yhdistynyt kuningaskunta ja Alankomaat tekevät kaiken voitavansa valtiosääntöjensä mukaisten järjestelyjen puitteissa varmistaakseen, että asiaankuuluvia riippuvaisia tai assosioituneita alueita (Kanaalisaaret, Mansaari ja Karibian alueella sijaitsevat riippuvaiset tai assosioituneet alueet) koskevat asianmukaiset toimenpiteet toteutetaan riittävän ajoissa, jotta direktiivin 2003/.../EY säännöksiä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen direktiivin 17 artiklan mukaisesti ja jotta automaattista tietojenvaihtoa (tai 10 artiklassa määritellyn siirtymäkauden aikana lähdeveroa) voidaan soveltaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005.”
  Liechtensteinin, Andorran, San Marínon ja Monacon kantojen osalta, jotka koskevat OECD:n vuonna 2002 vahvistamien määritelmien mukaista tietojen vaihtoa, neuvosto ei voi antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tietoja, koska komissio jatkaa edelleen neuvotteluja tästä asiasta kyseisten maiden kanssa.
  Yhdysvaltojen osalta neuvosto muistuttaa kysyjää siitä, että neuvosto katsoi istunnossaan 21. tammikuuta 2003 komission Ecofin-neuvostossa 3. joulukuuta 2002 esittämän kertomuksen perusteella, että Yhdysvalloilta on saatu riittävät vakuudet direktiiviehdotuksessa säädettyjä toimenpiteitä ”vastaavien toimenpiteiden” soveltamisen osalta. |
| --- | --- |

2.

Riippuvaisten ja assosioituneiden alueiden järjestelyn osalta neuvosto ja neuvostossa 3. kesäkuuta 2003 kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ilmoittivat säästöjen tuottamien korkotulojen verotusta koskevassa päätöslauselmassaan, ”että Yhdistynyt kuningaskunta ja Alankomaat tekevät kaiken voitavansa valtiosääntöjensä mukaisten järjestelyjen puitteissa varmistaakseen, että asiaankuuluvia riippuvaisia tai assosioituneita alueita (Kanaalisaaret, Mansaari ja Karibian alueella sijaitsevat riippuvaiset tai assosioituneet alueet) koskevat asianmukaiset toimenpiteet toteutetaan riittävän ajoissa, jotta direktiivin 2003/.../EY säännöksiä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen direktiivin 17 artiklan mukaisesti ja jotta automaattista tietojenvaihtoa (tai 10 artiklassa määritellyn siirtymäkauden aikana lähdeveroa) voidaan soveltaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005.”

Liechtensteinin, Andorran, San Marínon ja Monacon kantojen osalta, jotka koskevat OECD:n vuonna 2002 vahvistamien määritelmien mukaista tietojen vaihtoa, neuvosto ei voi antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tietoja, koska komissio jatkaa edelleen neuvotteluja tästä asiasta kyseisten maiden kanssa.

Yhdysvaltojen osalta neuvosto muistuttaa kysyjää siitä, että neuvosto katsoi istunnossaan 21. tammikuuta 2003 komission Ecofin-neuvostossa 3. joulukuuta 2002 esittämän kertomuksen perusteella, että Yhdysvalloilta on saatu riittävät vakuudet direktiiviehdotuksessa säädettyjä toimenpiteitä ”vastaavien toimenpiteiden” soveltamisen osalta.

| 3. | Säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta annetun neuvoston direktiivin 10 ja 17 artiklassa säädetään kysyjän mainitsemien jäsenvaltioiden siirtymäajoista sekä kyseisen direktiivin säädösten soveltamisen edellytyksistä. |
| --- | --- |

3.

Säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta annetun neuvoston direktiivin 10 ja 17 artiklassa säädetään kysyjän mainitsemien jäsenvaltioiden siirtymäajoista sekä kyseisen direktiivin säädösten soveltamisen edellytyksistä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/100

---

(2004/C 70 E/101)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2446/03

esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Alejandro Cercas (PSE) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Euroopan kulttuuriperinnön suojelu

EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa ja valmistelukunnan juuri hyväksymässä EU:n perustuslakiehdotuksessa korostetaan Euroopan kulttuuriperinnön suurta merkitystä sekä tarvetta tämän perinnön säilyttämiseen ja vaalimiseen tulevia sukupolvia varten.

Pelkästään nykyisessä 15 jäsenvaltion unionissa on 188 aluetta, jotka on sisällytetty Unescon laatimaan maailmanperintöluetteloon.

Tämä merkittävä perintö on kuitenkin jatkuvasti uhattuna, kun kaupungistuminen lisääntyy ja historiallisille alueille rakennetaan keinottelutarkoituksessa. Suojelua edellyttävät luonnonmaisemat ovat suuressa vaarassa, ellemme tiukasti vaali ainutlaatuista perintöämme, joka on olennainen osa eurooppalaista identiteettiä.

Yksi viimeaikainen esimerkki tästä on El Escorialissa sijaitseva San Lorenzon luostari, jonka Unesco julisti vuonna 1984 maailman kulttuuriperintökohteeksi. Useat tuhannet huolestuneet kansalaiset, näiden joukossa merkittäviä Euroopan yhteiskunta- ja kulttuurielämän henkilöitä, ovat kiinnittäneet Espanjan viranomaisten huomiota luostarille tärkeän lähiympäristön lisääntyvään ja huolta herättävään kaupungistumiseen.

Onko komissio tietoinen tästä vakavasta ongelmasta? Voiko se kiireesti pyytää asiasta tietoja Madridin aluehallitukselta ja Espanjan hallitukselta?

Onko komissio valmis vahvistamaan Euroopan unionin kaikkien jäsenvaltioiden allekirjoittamaa maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemista koskevaa yleissopimusta ja tekemään sen soveltamisesta tehokkaampaa ja sitovampaa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(26. syyskuuta 2003)

Maankäyttöön liittyviä päätöksiä säännellään yleensä jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Direktiivin 85/337/ETY (1) mukaisesti tietty kaupunkirakentaminen, mukaan luettuna ostoskeskusten ja paikoitusalueiden rakentaminen, edellyttää kuitenkin ympäristövaikutusten arviointia (YVA), jos hankkeella etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia. YVA:ssa on oltava kuvaus ehdotetun hankkeen todennäköisten merkittävien vaikutusten kohteena olevan ympäristön tilasta, mukaan lukien muun muassa arkkitehtoninen ja kulttuurinen perintö. YVA on toteutettava ennen luvan antamista hankkeelle, ja se on otettava huomioon lupamenettelyssä.

Mikäli todisteet viittaisivat siihen, että direktiiviä ei tässä tapauksessa sovelleta asianmukaisesti, ne voidaan toimittaa komissiolle.

EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan mukaan yhteisö on toimivaltainen ainoastaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämisen ja suojaamisen alalla. Yhteisö tai komissio ei ole tämän artiklan perusteella toimivaltainen puuttumaan jäsenvaltion tietyllä alueella valitsemaan lähestymistapaan. Samasta syystä yhteisö ei ole maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemista koskevan Unescon yleissopimuksen sopimuspuoli, joten komissiolla ei voi olla osuutta sen soveltamisessa, vaan se on yksinomaan sopimuspuolina olevien valtioiden tehtävä.

---

(1)  Neuvoston direktiivi, annettu 27. kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985). Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/101

---

(2004/C 70 E/102)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2457/03

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle

(23. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Irlannin valtio estämä kilpailu sähkömarkkinoilla

Irlannin valtio ilmoitti 9. heinäkuuta uusiutuvan energian ostosopimusten myöntämisestä vaihtoehtoisista energialähteistä järjestetyn tarjouskilpailun tuloksena. Komissio oli aikaisemmin ilmoittanut tämän sallituksi tueksi. Suurin edunsaaja on valtion omistuksessa olevan ESB-sähköyhtiön tytäryhtiö. ESB Kish Consortium sai 100 prosenttia rannikkojen tuulienergiasopimuksista.

Katsooko komissio, että tällaiset sopimukset ovat esteenä kilpailun vapauttamiselle, kun ESB tuottaa jo 88 prosenttia Irlannin sähköstä, omistaa sähköverkon ja heikentää sekä valtion että ESB:n asemaa vähentämällä omistusosuuttaan noin 60 prosenttiin?

Katsooko komissio, että kun ESB kohdistaa suuren osan tasepääomastaan tytäryhtiöilleen siten, että ne voivat tarjota halvempaa hintaa kuin kaupalliset yhtiöt, markkinat vääristyvät ja yritykset eivät enää ole itsenäisessä asemassa. Energia-alan viranomaiset ovat ilmeisesti antaneet riittämättömiä säännöksiä.

Katsooko komissio, että Irlannin valtio voi tarjota tällaista tukea yrityksille, joista se omistaa suurimman osan ja jotka se aikoo myydä aikanaan yksityisille?

Muuttaako tämä komission kantaa, jonka mukaan ESB ei olisi saanut valtiontukia?

Miten valtion omistamien yritysten toiminta on tässä yhteydessä sopusoinnussa julkisista hankinnoista annetun direktiivin kanssa?

Aikooko komissio pyytää Irlannin valtiota lopettamaan sopimusten myöntämisen ESB:lle ja sen kumppaneille kunnes komissio on tutkinut asian?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(15. syyskuuta 2003)

Vaihtoehtoisia energialähteitä koskevan järjestelmän valtiontuista tehdyssä komission päätöksessä (1) ei aseteta minkäänlaisia tarjoajia koskevia ehtoja. Päätöksen tarkoituksena on kasvattaa vaihtoehtoisten energialähteiden avulla tuotetun sähkön määrää Irlannissa. Electricity Supply Board -sähköyhtiön (ESB) tytäryhtiöt voivat täysin vapaasti osallistua tähän sähköntarjonnan lisäämiseen, mikäli ne täyttävät tarjouskilpailuun osallistujille asetetut ehdot ja tulevat valituiksi. Lisättäköön kuitenkin, että erityisaloista annetun direktiivin 93/38/ETY (2) 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätään, että direktiivin soveltamisesta voidaan poiketa tietyistä erityistapauksissa, myös energiaa ostettaessa, ja erityisesti että ”tätä direktiiviä ei sovelleta sopimuksiin, jotka — — hankintayksiköt tekevät joko energian tai energian tuottamiseen käytettävien polttoaineiden hankkimiseksi”. ESB kuluu direktiivissä 93/38/ETY lueteltuihin hankintaviranomaisiin.

Komissio huomauttaa edelleen, että vaikka ESB kasvattaa uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantokapasiteettiaan, tämä ei ole ristiriidassa sen kanssa, että sen tuottaman sähkön määrä Irlannin kokonaissähköntuotannossa pienenee, koska tämä vähennys voidaan saada aikaan ESB:n perinteisten energialähteiden avulla tuottaman sähkön tuotantokapasiteettia pienentämällä.

Komissio katsoo, että Irlannin valtio, joka on ESB:n pääosakas, voi hallita yrityksen pääomaa vapaasti, mikäli se noudattaa markkinatalouden yksityissijoittajia koskevia periaatteita. Kyseisen tapauksen osalta komissiolla ei ole minkäänlaisia tietoja siitä, että ESB:n tytäryhtiöt hyötyisivät emoyhtiönsä tuista esimerkiksi ostamalla palveluja markkinahintoja alemmilla hinnoilla.

Komissio ei näin ollen aio muuttaa edellä mainittua päätöstään tai sulkea pois ESB:n tytäryhtiöitä vaihtoehtoisia energialähteitä koskevan järjestelmän piiristä.

Edellä mainitun komission päätöksen perusteella valituille vihreän sähkön tuottajille, eli tässä tapauksessa tietyille ESB:n tytäryhtiöille, voidaan maksaa valtiontukea. Päätöksen mukaan ESB, jolle valtio maksaa tukea ja korvauksia ja jotka ESB jakaa kokonaisuudessaan valituille vihreän sähkön tuottajille, ei voi itse saada Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomat seikat eivät näin ollen vaikuta komission päätökseen.

Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio ei aio puuttua ESB:n tai sen kumppaneiden hankintasopimuksiin.

---

(1)  Komission päätös asiassa N 553/01, EYVL C 45, 19.2.2002.

(2)  Neuvoston direktiivi 93/38/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 199, 9.8.1993.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/102 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/102

---

(2004/C 70 E/103)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2463/03

esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle

(23. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Alaikäiset EU:n kansalaiset

Voiko komissio ottaa kantaa alaikäisten EU:n kansalaisten oleskeluoikeuksiin EU:n alueella? Jos alaikäisen EU:n kansalaisen vanhemmat eivät itse ole EU:n kansalaisia, vaikuttaa siltä, että näillä alaikäisillä ei ole oleskeluoikeutta EU:ssa. Tämä siksi, että oikeudet eivät koske alaikäisten EU:n kansalaisten vanhempia, joilla on muun valtion kansallisuus. Pitääkö tämä komission mielestä paikkansa, ja jos pitää, eikö nykyinen tilanne ole komission mielestä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 24 artiklan 3 kohdan vastainen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(25. syyskuuta 2003)

Alaikäisellä EU:n kansalaisella on oikeus oleskella toisessa jäsenvaltiossa, jos hän täyttää yhteisön lainsäädännön asettamat edellytykset käyttää tätä oikeutta. Näiden edellytysten mukaan hänen tulee olla palkattu työntekijä, itsenäinen ammatinharjoittaja tai opiskelija, tai hänellä tulee olla riittävästi varoja ja hänen tulee kuulua sairausvakuutuksen piiriin.

Yhteisön lainsäädännön mukaan EU:n kansalaisen oleskeluoikeus poikkeuksena ovat opiskelijat voidaan ulottaa koskemaan kyseisen henkilön vanhempia riippumatta näiden kansalaisuudesta, jos vanhemmat ovat riippuvaisia hänestä. Alaikäisen lapsen kohdalla näin ei yleensä ole, koska tavallisesti lapsi on riippuvainen vanhemmistaan.

Jos alaikäinen lapsi täyttää edellä mainitut oleskeluoikeuden edellytykset ja hänen vanhempansa ovat taloudellisesti riippuvaisia hänestä, vanhemmilla on oleskeluoikeus yhteisön lainsäädännön mukaan.

Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti 17. syyskuuta 2002 antamassaan tuomiossa (asiassa C-413/99 Baumbast ja R) periaatteen, jonka mukaan henkilöiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön lainsäädännön määräyksiä tulee tulkita niin, että ne kunnioittavat perhe-elämää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (ECHR) 8 artiklassa määrättyjen vaatimusten mukaisesti. Perhe-elämän kunnioitus on yksi yhteisön lainsäädännön tunnustamista perusoikeuksista.

Soveltaessaan periaatetta tuomioistuin päätti, että kun lapsilla on oikeus oleskella ja osallistua peruskoulutukseen kyseisessä jäsenvaltiossa, mistä säädetään työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1612/68 (1), on määräystä tulkittava sen tuoman hyödyn takaamiseksi niin, että lapsien tosiasiallisella huoltajalla on kansalaisuudesta riippumatta oikeus asua lapsiensa kanssa. Oikeutta voi käyttää, vaikka vanhemmat ovat eronneet tai vaikkei vanhempi, joka on EU:n kansalainen, ole enää siirtotyöläisenä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

Tästä tuomiosta seuraa, että koska vanhempi on lapsen tosiasiallinen huoltaja, vaikkei olekaan palkattu työntekijä vastaanottavassa jäsenvaltiossa, hänellä on kansalaisuudesta riippumatta oleskeluoikeus, eikä häntä voi velvoittaa todistamaan olevansa tarpeeksi varakas tai kuuluvansa sairausvakuutuksen piiriin. Oleskeluoikeus ei nimittäin perustu oleskeluoikeudesta 28 päivänä kesäkuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/364/ETY (2) vaan asetuksen (ETY) N:o 1612/68 12 artiklaan, joka ei määrää tällaisia edellytyksiä.

Tuomioistuin käsittelee parhaillaan toista mielenkiintoista tapausta (asia C-200/02 Chen), jossa on kyse vanhempien alaikäisten lapsiensa perusteella saamista oikeuksista. Tapaus koskee irlantilaisen tyttövauvan kiinalaisen äidin oleskeluoikeutta. Kiinalainen äiti matkusti Irlantiin synnyttämään, jotta lapsi saisi Irlannin kansalaisuuden. Sittemmin äiti ja lapsi muuttivat Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jossa kiinalainen äiti vaati yhteisön lainsäädännön mukaista oleskeluoikeutta. Tuomioistuin päättää, saako äiti oleskeluoikeuden lapsensa kansalaisuuden perusteella, vaikka lapsi ei täytäkään oleskeluoikeuden edellytyksiä eikä äiti ole riippuvainen lapsesta. Tässä tapauksessa vauva on riippuvainen äidistä. Tuomioistuimen päätös selventää asiaa.

---

(1)  EYVL L 257, 19.10.1968.

(2)  EYVL L 180, 13.7.1990.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/103 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/103

---

(2004/C 70 E/104)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Digitaaliset ajopiirturit: korjaukset liitteeseen I B

Komission ja ajopiirturilaitteiden ja -korttien valmistajien välinen kokous pidettiin Brysselissä 16. joulukuuta 2002. Tässä tapaamisessa korostettiin sitä, että liitteen I B tekstiin oli ilmestynyt joitakin virheitä komissiosta julkaistavaksi lähettämisen ja virallisessa lehdessä julkaisemisen välillä. Vaikka nämä virheet olivat ilmeisen pieniä, ne kuitenkin estivät tyyppihyväksynnän myöntämisen ennen tekstin korjaamista. Ajopiirtureita koskevien säädösten tekniikan muutoksiin mukauttamista käsittelevän komitean kokous pidettiin 26. kesäkuuta 2003, jolloin tarkasteltiin näitä virheitä ja sovittiin korjauksista. Komissio ilmoitti kokouksessa, että korjaukset julkaistaan virallisessa lehdessä todennäköisesti syyskuussa 2003.

Vaikka on hyväksyttävää tehdä tyyppihyväksyntätestejä vielä julkaisemattomien vaatimusten mukaisesti, tavanomaisen oikeuskäytännön mukaan tyyppihyväksyntätodistuksia myönnetään vain virallisesti julkaistun tekstin perusteella.

Voiko komissio vahvistaa, että näin on myös tässä tapauksessa? Toisin sanoen, voiko se vahvistaa, että tyyppihyväksyntätodistuksia voidaan myöntää vasta sen tekstin julkaisemisen jälkeen, jonka perusteella hyväksyntää haetaan?

Jos komissio ei voi vahvistaa tätä tulkintaa, voiko se osoittaa oikeusperustan vaihtoehtoiselle tulkinnalle?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(29. syyskuuta 2003)

Ajopiirturikomitean 26. kesäkuuta 2003 pidetyssä kokouksessa komissio ehdotti joitakin korjauksia liitteeseen 1B (1). Komitea sopi korjauksista yksimielisesti.

Tallennuslaitteiden ja ajopiirturikorttien tyyppihyväksyntien valmistelua varten kopiot sovituista korjauksista lähetettiin komitean jäsenille, toimialan edustajille ja muille sidosryhmille.

Komissio valmistelee parhaillaan korjausten virallista hyväksymistä ja julkaisemista. Korjaukset julkaistaneen Euroopan unionin virallisessa lehdessä loka-marraskuussa 2003.

On hyvä muistaa, että ensimmäisten väliaikaisten yhteentoimivuustodistusten ja lopullisten yhteentoimi-vuustodistusten myöntämisen välillä tulee olla ainakin neljä kuukautta. Valmistaja voi anoa tyyppihyväksyntätodistusta vain siinä tapauksessa, että lopullinen yhteentoimivuustodistus (sekä lisäksi tietoturvatodistus ja toiminnallisuustodistus) on jo hankittu. Ensimmäiset yhteentoimivuustestit aloitettaneen pian ja kun ne on suoritettu loppuun, valmistajat voivat hakea tyyppihyväksyntätodistusta. Siinä vaiheessa jäsenvaltioiden viranomaiset voivat myöntää tyyppihyväksyntätodistuksia jo korjaukset sisältävän liitteen 1B perusteella siinä muodossa kuin se on virallisesti julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  Liite 1B komission asetuksessa (EY) N:o 1360/2002, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 mukauttamisesta tekniikan kehitykseen seitsemännen kerran (EYVL L 207, 5.8.2002).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/104

---

(2004/C 70 E/105)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2469/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Digitaaliset ajopiirturit: muutettu käyttöönottoaikataulu

Asetuksen (EY) N:o 2135/98 (1) 2 artiklan 3 kohdassa todetaan seuraavaa:

| | Jos kahdentoista kuukauden kuluttua 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen julkaisemispäivästä yhtään EY-tyyppihyväksyntää ei ole myönnetty asetuksen ETY/3821/85 liitteen I B säännösten mukaiselle valvontalaitteelle, komissio esittää neuvostolle ehdotuksen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen pidentämiseksi. |
| --- | --- |

Jos kahdentoista kuukauden kuluttua 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen julkaisemispäivästä yhtään EY-tyyppihyväksyntää ei ole myönnetty asetuksen ETY/3821/85 liitteen I B säännösten mukaiselle valvontalaitteelle, komissio esittää neuvostolle ehdotuksen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen pidentämiseksi.

Olettaen, että kysymyksessä E-2468/03 pyydetty vahvistus myönnetään, ”1 kohdassa tarkoitettu säädös” viittaa asetukseen (EY) N:o 1360/2002 (2). ”Kahdentoista kuukauden kuluttua 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen julkaisemispäivästä” on siten 5. elokuuta 2003.

Liitteen I B vaatimuksen 291 mukaan lopullinen todistus voidaan myöntää aikaisintaan neljän kuukauden kuluttua väliaikaisen yhteentoimivuustodistuksen myöntämisestä. Jos (kuten alunperin oli tarkoitus) liitteen I B vaatimuksessa 271 edellytetty yhteentoimivuustodistus on lopullinen todistus (vaatimus 292), tällainen todistus voidaan myöntää vain 5. elokuuta 2003 mennessä edellyttäen, että väliaikainen todistus on myönnetty ennen 5. huhtikuuta 2003. On selvää, että tällaista väliaikaista yhteentoimivuustodistusta ei ole myönnetty ennen 5. heinäkuuta 2003, saati sitten ennen 5. huhtikuuta 2003.

Ajopiirturien, olivatpa ne digitaalisia tai analogisia, ensisijainen tarkoitus on ylläpitää laillista rekisteriä kuljettajien toiminnasta. On käsittämätöntä, että digitaalisten ajopiirturien ylläpitämien rekisterien laillinen asema vaarantuisi sen vuoksi, että ei kyetä noudattamaan piirturien käyttöönottoon johtavia asianmukaisia laillisia prosesseja.

Voiko komissio vahvistaa, että asetuksen (EY) N:o 2135/98 2 artiklan 3 kohdan säännöksiä noudatetaan? Voiko komissio ilmoittaa, milloin se ”esittää neuvostolle ehdotuksen [asetuksen (EY) N:o 2135/98] 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen pidentämiseksi”?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(26. syyskuuta 2003)

Viimeaikaiset bussi- ja kuorma-auto-onnettomuudet ovat osoittaneet, että yhä kilpaillummilla tieliikenteen markkinoilla tarvitaan kiireisesti luotettavia ja asiattomalta käytöltä suojattuja laitteita tieliikenteen ajo- ja lepoaikojen valvontaan. Näin ollen komissio pitää digitaalisten ajopiirturien nopeaa käyttöönottoa erittäin tärkeänä.

Vaikka tyyppihyväksyttyjä digitaalisia ajopiirtureita ja älykortteja ei ennen 5. elokuuta 2003 ollut markkinoilla, ensimmäiset tyyppihyväksynnät myönnettäneen myöhemmin tänä vuonna (2003).

Koska tyyppihyväksyntien myöntäminen on pitkittynyt vain muutamalla kuukaudella, komission yhteispäätösmenettelyn kautta tekemä ehdotus täytäntöönpanon määräaikojen pidentämisestä todennäköisesti vain viivästyttäisi digitaalisten ajopiirturien käyttöönottoa vielä enemmän. Kun otetaan huomioon nykyisten analogisten ajopiirturien laajalle levinneet väärinkäytökset ja tämän negatiiviset vaikutukset tieliikenteen turvallisuuteen, digitaaliset ajopiirturit olisi otettava käyttöön mahdollisimman pian. Tämän vuoksi komissio aikoo arvioida tilanteen myöhemmin tänä vuonna (2003), kun ensimmäinen tyyppihyväksyntä myönnetään.

Toistaiseksi sovelletaan siis nykyisiä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2135/98 (3) säädettyjä täytäntöönpanon määräaikoja, joihin mennessä on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ajopiirturikortteja myönnetään ja uudet kuorma-autot ja bussit varustetaan digitaalisilla ajopiirtureilla.

---

(1)  EYVL L 274, 9.10.1998, s. 1.

(2)  EYVL L 207, 5.8.2002, s. 1.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2135/98, annettu 24 päivänä syyskuuta, tieliikenteen valvontalaitteista annetun asetuksen (ETY) N:o 3821/85 sekä asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanosta annetun direktiivin 88/599/ETY muuttamisesta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/105 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/105

---

(2004/C 70 E/106)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2470/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Digitaaliset ajopiirturit: tyyppihyväksyntä

Asetuksen (ETY) N:o 3821/85 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1360/2002 (2)”Valvontalaitteiden ja ajopiirturikorttien tyyppihyväksyntä”, liitteen I B VIII luvussa esitetään valvontalaitteiden tyyppihyväksyntävaatimukset.

Kyseisen luvun vaatimuksessa 271 todetaan seuraavaa:

| | Jäsenvaltioiden tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät myönnä tyyppihyväksyntää tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti, ellei heillä ole käytettävissään sen valvontalaitteen tai ajopiirturikortin:






  — | tietoturvatodistusta, |
| --- | --- | --- |

Jäsenvaltioiden tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät myönnä tyyppihyväksyntää tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti, ellei heillä ole käytettävissään sen valvontalaitteen tai ajopiirturikortin:

—

tietoturvatodistusta,

| — | toiminnallisuustodistusta |
| --- | --- |

—

toiminnallisuustodistusta

| — | sekä yhteentoimivuustodistusta, |
| --- | --- |

—

sekä yhteentoimivuustodistusta,

jolle tyyppihyväksyntää anotaan.

Tämän luvun 6 kohdassa määritellään vaatimuksissa 291 ja 292 ”Poikkeusmenettely: ensimmäiset yhteentoimivuustodistukset”. Tässä kohdin todetaan seuraavaa:

| | Neljän kuukauden ajan siitä lukien, kun ensimmäiset valvontalaitteet ja ajopiirturikortit ... ovat saaneet yhteentoimivuustodistuksen, kaikki annettavat yhteentoimivuustodistukset ... ovat väliaikaisia. Jos kaikki nämä tuotteet ovat mainitun ajan kuluttua keskenään yhteentoimivia, kaikki vastaavat yhteentoimivuustodistukset muuttuvat lopullisiksi. |
| --- | --- |

Neljän kuukauden ajan siitä lukien, kun ensimmäiset valvontalaitteet ja ajopiirturikortit ... ovat saaneet yhteentoimivuustodistuksen, kaikki annettavat yhteentoimivuustodistukset ... ovat väliaikaisia. Jos kaikki nämä tuotteet ovat mainitun ajan kuluttua keskenään yhteentoimivia, kaikki vastaavat yhteentoimivuustodistukset muuttuvat lopullisiksi.

Voiko komissio vahvistaa, että kun on kyse ensimmäisen yhteentoimivuustodistuksen myöntämisestä, vaatimuksessa 271 mainittu yhteentoimivuustodistus on vaatimuksessa 292 määritetty lopullinen todistus eikä vaatimuksen 291 väliaikainen todistus?

Jos komissio ei voi vahvistaa, että lopullinen yhteentoimivuustodistus tarvitaan ennen ensimmäisen tyyppihyväksyntätodistuksen myöntämistä, voiko se selittää, miten tätä ”poikkeusmenettelyä” on tulkittava?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(24. syyskuuta 2003)

Tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 mukauttamisesta tekniikan kehitykseen seitsemännen kerran 13. kesäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1360/2002 liitteen 1 B lisäyksessä 9 olevan 1.1 kohdan mukaan valvontalaitteen ja ajopiirturikortin ETY-tyyppihyväksyntä perustuu tietoturvasertifiointiin, toiminnalliseen sertifiointiin ja yhteentoimivuuden sertifiointiin.

Liitteessä 1 B olevassa VIII luvussa kuvataan yhteentoimivuuden sertifiointiprosessia. Tämän luvun tavoitteena on varmistaa kaikkien valvontalaitteiden ja korttien täysi yhteentoimivuus sekä terve kilpailu valmistajien välillä. Täyttä yhteentoimivuutta ei voida varmistaa, ennen kuin lopulliset yhteentoimivuustodistukset on annettu.

Yhteentoimivuusmenettelyn mukaan testit aloitetaan heti, kun ensimmäiset valvontalaitteiden ja ajopiirturikorttien testauspyynnöt on kirjattu vastaavassa laboratoriossa. Neljän kuukauden ajan siitä lukien, kun ensimmäiset valvontalaitteet ja ajopiirturikortit ovat saaneet yhteentoimivuustodistuksen, kaikki annettavat yhteentoimivuustodistukset, kaikkein ensimmäinen mukaan lukien, ovat väliaikaisia. Jos kaikki tuotteet ovat mainitun ajan kuluttua keskenään yhteentoimivia, kaikki väliaikaiset yhteentoimivuustodistukset muuttuvat lopullisiksi. Jos kuitenkin tämän ajan kuluessa havaitaan yhteentoimivuusongelmia, laboratorion on kehotettava valmistajia tekemään muutoksia. Ratkaisujen hakeminen saa kestää enintään kaksi kuukautta.

Liitteessä 1 B olevan VIII luvun mukaan valmistajia voidaan vaatia tekemään muutoksia niin kauan kuin yhteentoimivuuden sertifiointiprosessi on kesken. Tuona aikana kaikki yhteentoimivuustodistukset ovat väliaikaisia. Koska tuona aikana muutoksia voidaan vaatia ja koska täyttä yhteentoimivuutta ei näin voida varmistaa, tuotteita ei voida saattaa markkinoille. Tyyppihyväksyntä myönnetään siis ainoastaan lopullisen yhteentoimivuustodistuksen perusteella.

---

(1)  EYVL L 370, 31.12.1985, s. 8.

(2)  EYVL L 207, 5.8.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/106

---

(2004/C 70 E/107)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2472/03

esittäjä(t): Marie Isler Béguin (Verts/ALE), Charles Tannock (PPE-DE), Alima Boumediene-Thiery (Verts/ALE), Patsy Sörensen (Verts/ALE) ja Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) neuvostolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Laajentuneen unionin ulkorajojen alueet

Unionin laajentuminen kohti itää merkitsee uusien rajojen syntymistä poliittiselle, taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteisölle. Laajentumisen myötä ehdokasvaltiot eli Keski-Euroopan ja Baltian maat hyötyvät yhtenäistämisestä, suojasta ja siirtymäkauden tuista.

Taloudellisten erojen tasoittaminen unionin laajentumisen yhteydessä koskee erityisesti jäsenvaltioiden itäisiä raja-alueita (1) ja ehdokasvaltioita. Nämä alueet ovat hyötyneet ohjelmista ja erityistuista, joiden avulla on pyritty vähentämään sosioekonomista epätasapainoa ja tästä aiheutuneita seurauksia. Laajentuneen unionin naapurimaiden läntiset raja-alueet, kuten Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina, ovat luonnollisesti hyvin riippuvaisia länsiraja-alueiden taloudesta ja näillä alueilla toimivien lukuisten kumppanien kanssa käytävästä kaupasta. Unionin laajentumisprosessin kaikki vaikutukset koskevat näitä maanosamme historian ja identiteetin kannalta tärkeitä Itä-Euroopan valtioita, joiden aikaisemmat hallitukset ovat ilmoittaneet tehtäväkseen maiden liittämisen Euroopan unioniin — tämä koskee erityisesti Moldovaa ja Valko-Venäjää, Ukrainallekin asia on tärkeä.

Euroopan parlamentti hyväksyi 11. helmikuuta 2003 Pedro Marset Camposin esittelemän mietintöluonnoksen Euroopan unionin ja Valko-Venäjän väliset suhteet: kohti tulevaa kumppanuutta, jossa pyydetään ”komissiota ennakoimaan kaiken vahingollisen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen laajentuneen EU:n tulevalla itärajalla ja rajoittamaan salakuljetusta tai maastamuuttoa, sekä määrittelemään samansuuruiset uusien itänaapureiden Ukrainan, Valko-Venäjän ja Moldovan läntisille alueille myönnettävät yhteisön taloudelliset ohjelmat ja tuet kuin mitä lähistöllä sijaitsevien ehdokasvaltioiden itäisillä alueilla tällä hetkellä jo toimeenpannaan.”

| 1. | Millaisia alue-ohjelmia neuvosto aikoo ottaa käyttöön tukeakseen sosiaalista ja taloudellista kehitystä tasapuolisesti unionin tulevan itärajan kummallakin puolella ottaen huomioon uusien jäsenvaltioiden väliset erot sekä Ukrainan, Moldovan ja Valko-Venäjän väliset erot? |
| --- | --- |

1.

Millaisia alue-ohjelmia neuvosto aikoo ottaa käyttöön tukeakseen sosiaalista ja taloudellista kehitystä tasapuolisesti unionin tulevan itärajan kummallakin puolella ottaen huomioon uusien jäsenvaltioiden väliset erot sekä Ukrainan, Moldovan ja Valko-Venäjän väliset erot?

| 2. | Millaisia ennaltaehkäiseviä toimia neuvosto aikoo ottaa käyttöön säilyttääkseen kyseisellä itärajalla käytävän kauppatoiminnan, joka muodostaa kolmanneksen Ukrainan viennistä, elättää 20 prosenttia väestöstä ja joka on uhattuna 1. heinäkuuta 2004 voimaantulevan viisumipakon vuoksi? |
| --- | --- |

2.

Millaisia ennaltaehkäiseviä toimia neuvosto aikoo ottaa käyttöön säilyttääkseen kyseisellä itärajalla käytävän kauppatoiminnan, joka muodostaa kolmanneksen Ukrainan viennistä, elättää 20 prosenttia väestöstä ja joka on uhattuna 1. heinäkuuta 2004 voimaantulevan viisumipakon vuoksi?

| 3. | Eikö neuvosto katso, että kyseisten sosioekonomisten verkkojen säilyttäminen ja edistäminen ehdokasvaltioiden ja Itä-Euroopan maiden välillä vaatii yhteisön ohjelmien (Phare, Tacis, Interreg ja Phare-CBC) optimointia tai jopa koordinoinnin uudelleenjärjestelyä? |
| --- | --- |

3.

Eikö neuvosto katso, että kyseisten sosioekonomisten verkkojen säilyttäminen ja edistäminen ehdokasvaltioiden ja Itä-Euroopan maiden välillä vaatii yhteisön ohjelmien (Phare, Tacis, Interreg ja Phare-CBC) optimointia tai jopa koordinoinnin uudelleenjärjestelyä?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Thessalonikin Eurooppa-neuvosto vahvisti EU:n sitoumukset suhteessa naapureihinsa, joiden vakaus ja vauraus ovat erottamattomasti sidoksissa EU:n vakauteen ja vaurauteen, ja se suhtautui toiveikkaasti työhön, joka aloitetaan sekä neuvostossa että komissiossa naapuruuspolitiikkojen eri osatekijöiden työstämiseksi. Eurooppa-neuvosto vahvisti myös neuvoston 16. kesäkuuta 2003 tekemät päätelmät laajemmasta Euroopasta ja uudesta naapuruudesta.

Jotta 16. kesäkuuta 2003 tehdyt päätelmät voidaan panna täytäntöön, neuvosto pyysi komissiota antamaan ehdotuksia toimintasuunnitelmiksi vuodesta 2004 alkaen kaikkia asianomaisia maita varten ja tarkastelemaan toimenpiteitä raja-alueiden tukemiseen tarkoitettujen asiaankuuluvien eri välineiden yhteistoiminta-kyvyn parantamiseksi sekä antamaan tiedonannon mahdollisesta uudesta naapuruuspolitiikan välineestä. Komissio hyväksyi 1. heinäkuuta 2003 tiedonannon ”Kohti uutta naapuruuspolitiikan välinettä”, joka on perustana asiaankuuluvien välineiden kehittämisessä rajat ylittävän, erityisesti alueellisen tai valtioiden välisen yhteistyön tehostamiseksi unionin ulkorajoilla.

Asianomaiset neuvoston toimielimet tarkastelevat parhaillaan vuosien 2004—2006 mahdollisia toimia, joilla eri rahoitusvälineiden välistä koordinointia parannetaan huomattavasti, ja täyttävät samalla vuonna 2006 päättyvää nykyistä ohjelmakautta koskevia sitoumuksia ja velvoitteita. Toimien olisi perustuttava rajat ylittävän yhteistyön olemassa oleviin lainsäädäntö- ja rahoituspuitteisiin kuten Interreg, Phare-CBC, Tacis-CBC, Cards ja Meda. Vuoden 2006 jälkeistä ajanjaksoa varten jatketaan komission tiedonannossaan kuvaamien eri vaihtoehtojen harkintaa, yhtenäisen uuden naapuruuspolitiikan välineen luominen mukaan lukien.

---

(1)  25. heinäkuuta 2001 otettiin käyttöön ehdokasvaltioiden raja-alueiden hyväksi tarkoitettu toimintaohjelma.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/108 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/108

---

(2004/C 70 E/108)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2475/03

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Burma

Euroopan unioni on viime aikoina lisännyt Burman vastaisia toimia. Yhä useammilta on evätty viisumit ja yhä enemmän varoja on jäädytetty. Tarkoittaako tämä neuvoston mielestä sanktioiden tiukentamista? Millaisia vaikutuksia sanktioilla arvellaan olevan Burman hallitukseen?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

| 1. | Neuvosto keskusteli Burman/Myanmarin tilanteen viimeaikaisesta kehittymisestä 16. tammikuuta 2003 ja ilmaisi olevansa edelleen vakavasti huolissaan toukokuun 30. päivän 2003 tapahtumista sekä kokonaistilanteen huononemisesta. Neuvosto kehotti Burman viranomaisia vapauttamaan välittömästi Daw Aung San Suu Kyin ja muut Kansallisen demokraattisen liiton (NLD:n) jäsenet välittömästi ja avaamaan uudelleen NLD:n toimistot ja yliopistot kaikkialla maassa. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto keskusteli Burman/Myanmarin tilanteen viimeaikaisesta kehittymisestä 16. tammikuuta 2003 ja ilmaisi olevansa edelleen vakavasti huolissaan toukokuun 30. päivän 2003 tapahtumista sekä kokonaistilanteen huononemisesta. Neuvosto kehotti Burman viranomaisia vapauttamaan välittömästi Daw Aung San Suu Kyin ja muut Kansallisen demokraattisen liiton (NLD:n) jäsenet välittömästi ja avaamaan uudelleen NLD:n toimistot ja yliopistot kaikkialla maassa.

| 2. | Jotta Burmassa/Myanmarissa saataisiin uudelleen käyntiin kansalliseen sovintoon ja demokratiaan siirtymiseen johtava prosessi, neuvosto vaati viranomaisia ryhtymään todelliseen ja merkitykselliseen vuoropuheluun NLD:n ja muiden poliittisten ryhmien kanssa. Neuvosto vetosi uudelleen Burmaan, jotta tämä pitäisi lupauksensa kaikkien poliittisten vankien vapauttamisesta, ja ilmaisi olevansa syvästi huolissaan havaitusta poliittisin perustein tehtyjen pidätysten yleistymisestä. |
| --- | --- |

2.

Jotta Burmassa/Myanmarissa saataisiin uudelleen käyntiin kansalliseen sovintoon ja demokratiaan siirtymiseen johtava prosessi, neuvosto vaati viranomaisia ryhtymään todelliseen ja merkitykselliseen vuoropuheluun NLD:n ja muiden poliittisten ryhmien kanssa. Neuvosto vetosi uudelleen Burmaan, jotta tämä pitäisi lupauksensa kaikkien poliittisten vankien vapauttamisesta, ja ilmaisi olevansa syvästi huolissaan havaitusta poliittisin perustein tehtyjen pidätysten yleistymisestä.

| 3. | Neuvosto on sitoutunut reagoimaan oikeassa suhteessa siihen, mitä Burmassa/Myanmarissa tapahtuu, ja koska tilanne maassa on vakavasti huonontunut viime aikoina, se päätti 16. kesäkuuta 2003 panna viipymättä täytäntöön arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat vahvistetut pakotteet. Pakotteiden oli alunperin määrä tulla voimaan lokakuuhun 2003 mennessä. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto on sitoutunut reagoimaan oikeassa suhteessa siihen, mitä Burmassa/Myanmarissa tapahtuu, ja koska tilanne maassa on vakavasti huonontunut viime aikoina, se päätti 16. kesäkuuta 2003 panna viipymättä täytäntöön arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat vahvistetut pakotteet. Pakotteiden oli alunperin määrä tulla voimaan lokakuuhun 2003 mennessä.

| 4. | Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan kysymyksensä myös komissiolle, joka arvioi parhaillaan kaikkien nykyisten pakotteiden vaikutusta Burman hallintoon. |
| --- | --- |

4.

Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan kysymyksensä myös komissiolle, joka arvioi parhaillaan kaikkien nykyisten pakotteiden vaikutusta Burman hallintoon.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/108 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/108

---

(2004/C 70 E/109)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Thaimaalaiset, filippiiniläiset ja indonesialaiset tonnikalasäilykkeet

Joihinkin Thaimaan, Filippiinien ja Indonesian tonnikalasäilykkeiden valmistustapoihin liittyy proteiinien hydrolysointi, joka lisää tuotteen kuivapainoa. Käytäntöä voitaisiinkin pitää kuluttajien harhaanjohtamisena, varsinkin koska tonnikalasäilykkeitä valmistavat yhteisön jalostuslaitokset eivät käytä valmistuksessa proteiinia.

Eikö komission mielestä proteiinin käyttö kyseisten säilykkeiden valmistuksessa ja sittemmin tällaisten säilykkeiden tuonti EU:hun ole sekä kuluttajien harhaanjohtamista että yhteisön teollisuudenalan huijaamista?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(26. syyskuuta 2003)

Terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/493/ETY (1) säädetään kalastustuotteille hyväksytyistä käsittelyistä sekä menettelyistä uusien käsittelyjen hyväksymiseksi.

Kalastustuotteissa olevan ylimääräisen veden sitomiseen tarkoitettujen aineiden, kuten hydrolysoitujen proteiinien, käyttö ei ole direktiivin mukaan sallittua.

Jäsenvaltiot vastaavat maahantuonnin yhteydessä suoritettavista eläinlääkärintarkastuksista. Niiden on varmistuttava, ettei kolmansista maista tuoduissa kalastustuotteissa ole hydrolysoituja proteiineja, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet (esimerkiksi erän palauttaminen alkuperämaahan).

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/109

---

(2004/C 70 E/110)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2518/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Transatlanttinen yhteistyö biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi

Kanada, Meksiko ja Yhdysvallat hyväksyivät 25. kesäkuuta 2003 pitkän aikavälin strategian pohjoisamerikkalaisesta yhteistyöstä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi. Tiedonannossa ”Biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma luonnonvarojen suojelemiseksi” (1) komissio ilmoittaa, että on ryhdyttävä toimiin erilaisilla kansainvälisillä foorumeilla tehtyjen ilmaston muutosta, otsonikerroksen heikkenemistä ja aavikoitumista koskevien aloitteiden entistä paremman koordinoinnin edistämiseksi, jotta vältetään erityisesti raportointiin liittyviä päällekkäisiä pyrkimyksiä, ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja muiden kansainvälisten sopimusten välisten keskinäisten vaikutusten havaitsemiseksi, jotta optimoidaan synergiamahdollisuudet.

| 1. | Eikö komissionkin mielestä Nafta-maiden päätös tarjoa erinomaisen mahdollisuuden vahvistaa transatlanttista yhteistyötä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi? |
| --- | --- |

1.

Eikö komissionkin mielestä Nafta-maiden päätös tarjoa erinomaisen mahdollisuuden vahvistaa transatlanttista yhteistyötä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi?

| 2. | Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se ja miten se aikoo tehostaa tämän alan transatlanttista yhteistyötä? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se ja miten se aikoo tehostaa tämän alan transatlanttista yhteistyötä?

| 3. | Aikooko komissio kehittää biologista monimuotoisuutta mittaavia indikaattoreita yhteistyössä Nafta-maiden kanssa? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio kehittää biologista monimuotoisuutta mittaavia indikaattoreita yhteistyössä Nafta-maiden kanssa?

Nafta-maat hyväksyivät myös päätöslauselman Pohjois-Amerikan lasten terveyttä ja ympäristöä koskevien indikaattorien kehittämisestä.

| 4. | Onko tämä päätöslauselma eurooppalaisen ympäristö- ja terveysstrategian mukainen? |
| --- | --- |

4.

Onko tämä päätöslauselma eurooppalaisen ympäristö- ja terveysstrategian mukainen?

| 5. | Onko komission mielestä aihetta transatlanttiselle yhteistyölle lasten terveyttä ja ympäristöä mittaavien indikaattorien kehittämisessä? |
| --- | --- |

5.

Onko komission mielestä aihetta transatlanttiselle yhteistyölle lasten terveyttä ja ympäristöä mittaavien indikaattorien kehittämisessä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2003)

| 1. | ja 2. Komissio pitää tervetulleena äskettäin hyväksyttyä pitkän aikavälin strategiaa pohjoisamerikkalaisesta yhteistyöstä biologien monimuotoisuuden suojelemiseksi. Komissio katsoo, että biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus muodostaa tärkeimmän foorumin biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä koskevalle kansainväliselle yhteistyölle. Yleissopimuksessa on tällä hetkellä 187 sopimuspuolta, joiden joukossa ovat Euroopan yhteisö, kaikki jäsenvaltiot ja liittymässä olevat maat sekä Meksiko ja Kanada. Yhdysvallat ei ole vielä ratifioinut biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta.
  Komissio on aina tukenut biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoa alueellisella tasolla ja sillä on tästä pitkä kokemus sekä EU:ssa (ks. muun muassa EU:n biologista monimuotoisuutta koskeva strategia (2) ja toimintasuunnitelmat (3)) että yleiseurooppalaisella tasolla biologista ja maisemallista monimuotoisuutta koskevan Euroopan neuvoston strategian ja Euroopan ympäristökonferenssien puitteissa.
  Komissio on periaatteessa halukas jakamaan kokemuksiaan Pohjois-Amerikan ympäristöyhteistyökomission kanssa nykyisen transatlanttisen yhteistyön puitteissa. |
| --- | --- |

1.

ja 2. Komissio pitää tervetulleena äskettäin hyväksyttyä pitkän aikavälin strategiaa pohjoisamerikkalaisesta yhteistyöstä biologien monimuotoisuuden suojelemiseksi. Komissio katsoo, että biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus muodostaa tärkeimmän foorumin biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä koskevalle kansainväliselle yhteistyölle. Yleissopimuksessa on tällä hetkellä 187 sopimuspuolta, joiden joukossa ovat Euroopan yhteisö, kaikki jäsenvaltiot ja liittymässä olevat maat sekä Meksiko ja Kanada. Yhdysvallat ei ole vielä ratifioinut biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta.

Komissio on aina tukenut biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoa alueellisella tasolla ja sillä on tästä pitkä kokemus sekä EU:ssa (ks. muun muassa EU:n biologista monimuotoisuutta koskeva strategia (2) ja toimintasuunnitelmat (3)) että yleiseurooppalaisella tasolla biologista ja maisemallista monimuotoisuutta koskevan Euroopan neuvoston strategian ja Euroopan ympäristökonferenssien puitteissa.

Komissio on periaatteessa halukas jakamaan kokemuksiaan Pohjois-Amerikan ympäristöyhteistyökomission kanssa nykyisen transatlanttisen yhteistyön puitteissa.

| 3. | Kuten kuudennessa ympäristötoimintaohjelmassa todetaan, komissio edistää aktiivisesti biologista monimuotoisuutta koskevien indikaattoreiden kehittämistä. Komissio toteuttaa esimerkiksi yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa biologisen monimuotoisuuden toteutumisindikaattoreita (Bio-IMP) koskevaa hanketta, jossa pyritään kehittämään ja testaamaan yhteisön käyttöön biologisen monimuotoisuuden toteutumisindikaattoreita, jotka liittyvät biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vaatimuksiin (4). Hankkeeseen liittyvässä biologisen monimuotoisuuden ja seurannan indikaattoreita käsittelevässä kansainvälisessä työryhmässä (IWG-BioMIN) kuullaan laajasti erilaisia kansainvälisiä tahoja. Aihetta tutkitaan myös tiiviisti biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen yhteydessä, ja tähän työhön osallistuu sekä eurooppalaisia että pohjoisamerikkalaisia asiantuntijoista (5). |
| --- | --- |

3.

Kuten kuudennessa ympäristötoimintaohjelmassa todetaan, komissio edistää aktiivisesti biologista monimuotoisuutta koskevien indikaattoreiden kehittämistä. Komissio toteuttaa esimerkiksi yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa biologisen monimuotoisuuden toteutumisindikaattoreita (Bio-IMP) koskevaa hanketta, jossa pyritään kehittämään ja testaamaan yhteisön käyttöön biologisen monimuotoisuuden toteutumisindikaattoreita, jotka liittyvät biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vaatimuksiin (4). Hankkeeseen liittyvässä biologisen monimuotoisuuden ja seurannan indikaattoreita käsittelevässä kansainvälisessä työryhmässä (IWG-BioMIN) kuullaan laajasti erilaisia kansainvälisiä tahoja. Aihetta tutkitaan myös tiiviisti biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen yhteydessä, ja tähän työhön osallistuu sekä eurooppalaisia että pohjoisamerikkalaisia asiantuntijoista (5).

| 4. | Äskettäin hyväksyttyyn Euroopan ympäristöterveysstrategiaan (6) sisältyy yhdenmukaistettujen ympäristöterveysindikaattoreiden kehittäminen, mutta siinä ei erityisesti keskitytä lasten ympäristöterveysindikaattoreihin. |
| --- | --- |

4.

Äskettäin hyväksyttyyn Euroopan ympäristöterveysstrategiaan (6) sisältyy yhdenmukaistettujen ympäristöterveysindikaattoreiden kehittäminen, mutta siinä ei erityisesti keskitytä lasten ympäristöterveysindikaattoreihin.

| 5. | Euroopan ympäristöterveysstrategia on laadittu laajentunutta EU:ta varten, ja liittymässä olevat maat ovat siinä täysimääräisesti mukana. Komissio ei tällä hetkellä pysty harjoittamaan aktiivista yhteistyötä Pohjois-Amerikan kanssa tällä alalla, koska ympäristöterveyden tilanne Amerikassa on niin erilainen ja koska komissiolla ei ole tarvittavaa henkilöstöä ja taloudellisia voimavaroja. Komissio seuraa kuitenkin tarkasti tilannetta Euroopan ulkopuolella. |
| --- | --- |

5.

Euroopan ympäristöterveysstrategia on laadittu laajentunutta EU:ta varten, ja liittymässä olevat maat ovat siinä täysimääräisesti mukana. Komissio ei tällä hetkellä pysty harjoittamaan aktiivista yhteistyötä Pohjois-Amerikan kanssa tällä alalla, koska ympäristöterveyden tilanne Amerikassa on niin erilainen ja koska komissiolla ei ole tarvittavaa henkilöstöä ja taloudellisia voimavaroja. Komissio seuraa kuitenkin tarkasti tilannetta Euroopan ulkopuolella.

---

(1)  KOM(2001) 162 lopullinen.

(2)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille biologista monimuotoisuutta koskevasta Euroopan yhteisön strategiasta, KOM(98)42 lopullinen; 21. kesäkuuta 1998 annetut neuvoston päätelmät; Euroopan parlamentin päätöslauselma A4-0347/98.

(3)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Biologista monimuotoisuutta koskevat toimintasuunnitelmat luonnonvarojen säilyttämisen, maatalouden, kalastuksen sekä talous- ja kehitysyhteistyön alalla, KOM(2001)162 lopullinen; neuvoston päätelmät, annettu 18. kesäkuuta 2001 (kalastus), 19. kesäkuuta 2001 (maatalous), 29. lokakuuta 2001 (ympäristö) ja 8. marraskuuta 2001 (kehitysyhteistyö); Euroopan parlamentin päätöslauselma A5-0063/2002.

(4)  Ks. http://biodiversity-chm.eea.eu.int/convention/cbd_ec/F1046676334.

(5)  Ks. http://www.biodiv.org/programmes/cross-cutting/indicators/.

(6)  KOM(2003) 338 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/110 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/110

---

(2004/C 70 E/111)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2533/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) neuvostolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jäsenten palkanlisät

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jäsenet ovat saaneet vuosien ajan palkanlisiä, kun he ovat siirrättäneet osan palkastaan toimipaikkansa Luxemburgin ulkopuolelle toisiin EU-maihin ja hyötyneet ns. korjauskertoimesta. Neuvosto on vuoden 2003 talousarviomenettelyssä poistanut yhteisöjen tuomioistuimen talousarvioesityksen budjettikohdan A-1090 selvitysosasta osan, jonka mukaan korjauskerrointa sovelletaan henkilöstösääntöjen mukaisesti myös tuomioistuimen jäseniin.

| 1. | Voiko neuvosto kertoa, miksi se on poistanut kyseisen selvitysosan osan tuomioistuimen talousarviosta? |
| --- | --- |

1.

Voiko neuvosto kertoa, miksi se on poistanut kyseisen selvitysosan osan tuomioistuimen talousarviosta?

| 2. | Mikä on neuvoston kanta siihen, että komission mukaan (ks. vastaus kirjalliseen kysymykseeni P-1508/03 (1)) tuomioistuimen jäsenet hyötyvät kuitenkin myös kuluvana varainhoitovuonna siirroista, joihin sovelletaan korjauskerrointa? Hyväksyykö neuvosto kyseisen käytännön jatkumisen? |
| --- | --- |

2.

Mikä on neuvoston kanta siihen, että komission mukaan (ks. vastaus kirjalliseen kysymykseeni P-1508/03 (1)) tuomioistuimen jäsenet hyötyvät kuitenkin myös kuluvana varainhoitovuonna siirroista, joihin sovelletaan korjauskerrointa? Hyväksyykö neuvosto kyseisen käytännön jatkumisen?

| 3. | Mitä mieltä neuvosto on komission varapuheenjohtajan Kinnockin edellä mainittuun aikaisempaan kysymykseen antamaan vastaukseen sisältyvästä toteamuksesta, että kyseisellä budjettikohdan selvitysosan osalla tai sen poistamisella ei ole vaikutusta asian oikeellisuuteen? |
| --- | --- |

3.

Mitä mieltä neuvosto on komission varapuheenjohtajan Kinnockin edellä mainittuun aikaisempaan kysymykseen antamaan vastaukseen sisältyvästä toteamuksesta, että kyseisellä budjettikohdan selvitysosan osalla tai sen poistamisella ei ole vaikutusta asian oikeellisuuteen?

| 4. | Yhtyykö neuvosto Kinnockin vastauksessaan esittämään näkemykseen, että neuvoston ja parlamentin vahvistamilla menoja koskevilla selvitysosilla ei ole oikeudellista merkitystä? |
| --- | --- |

4.

Yhtyykö neuvosto Kinnockin vastauksessaan esittämään näkemykseen, että neuvoston ja parlamentin vahvistamilla menoja koskevilla selvitysosilla ei ole oikeudellista merkitystä?

| 5. | Voiko neuvosto vahvistaa, että mahdollisuus palkan osan siirtämiseen korjauskertoimesta hyötyen ei sisälly toimielinten jäsenten palkoista annettuihin asetuksiin eikä niissä ole lainkaan mainittu tällaista mahdollisuutta? |
| --- | --- |

5.

Voiko neuvosto vahvistaa, että mahdollisuus palkan osan siirtämiseen korjauskertoimesta hyötyen ei sisälly toimielinten jäsenten palkoista annettuihin asetuksiin eikä niissä ole lainkaan mainittu tällaista mahdollisuutta?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa kysymystä käsitellään parhaillaan neuvoston valmistelevissa elimissä asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 83.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/111 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/111

---

(2004/C 70 E/112)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2536/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   YMP:n uudistuksesta tehdyn kompromissin tulos Portugalin kannalta

Maatalousasioiden neuvosto pääsi 25. ja 26. kesäkuuta 2003 pitämässään kokouksessa poliittiseen sopimukseen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta.

Portugalin maatalousministeriön esittämien tietojen mukaan Portugali saa vuosittain noin 168 miljoonaa euroa lisää rahaa, josta 33 miljoonaa euroa on nettotulonsiirtoja modulaation johdosta, ja loppu tulee siitä, että maidon viitemäärää nostetaan 50 000 tonnilla ja naudanlihan tuotanto-oikeuksia 90 000 tonnilla, so. 20 miljoonaa euroa.

Näitä lukuja on arvosteltu tiedotusvälineissä.

Voiko komissio kertoa, miten YMP:stä nyt tehdyn kompromissin arvioidaan vaikuttavan Portugaliin seuraavien seikkojen suhteen:

| — | vuotuiset nettotulonsiirrot modulaation puitteissa |
| --- | --- |

—

vuotuiset nettotulonsiirrot modulaation puitteissa

| — | neuvoston poliittisen sopimuksen ja komission alkuperäisen esityksen vaikutusten ero modulaation osalta |
| --- | --- |

—

neuvoston poliittisen sopimuksen ja komission alkuperäisen esityksen vaikutusten ero modulaation osalta

| — | neuvoston poliittisen sopimuksen vaikutus Portugalin naudanliha-alaan, kun otetaan huomioon, että ei ole hyödynnetty aikaisempaa ohjelmaa viljelymaan muuttamiseksi nautayksiköiksi? |
| --- | --- |

—

neuvoston poliittisen sopimuksen vaikutus Portugalin naudanliha-alaan, kun otetaan huomioon, että ei ole hyödynnetty aikaisempaa ohjelmaa viljelymaan muuttamiseksi nautayksiköiksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(24. syyskuuta 2003)

Komissio on arvioinut, että YMP:n uudistuksesta tehtyyn kompromissiin perustuva tuen mukauttaminen tuottaa Portugalille noin 12 miljoonan euron tulot. Jos mukautetut varat jaetaan 15 jäsenvaltion EU:ssa hyväksyttyjen jakoperusteiden mukaisesti, nettotulonsiirtojen määrä on komission arvion mukaan arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamat 33 miljoonaa euroa.

Neuvoston poliittinen sopimus muutti monia tuen mukautuksen rahoitusvaikutusten laskemista koskevia parametreja, mikä vaikeuttaa vertailua komission aikaisemman ehdotuksen vaikutuksiin. Mukautuksesta vapautettujen tukien taso säilyi tukipaketissa ennallaan, ja nettosaajien palkkiot maksetaan mukautusmekanismin ansiosta aiempaa nopeammin. Vuotuinen mukautustaso on kuitenkin pikemminkin 5 prosenttia kuin ehdotettu 6 prosenttia. Mukautetut varat jaetaan uudelleen siten, että 20 prosenttia varoista ohjataan suoraan jäsenvaltiolle, jossa kustannukset ovat aiheutuneet, ja loppujen 80 prosentin osalta jakoperusteina ovat maatalousmaan pinta-ala, maatalouden työpaikat ja taloudellinen hyvinvointi. Näiden muutosten nettovaikutukset osoittavat, että Portugali on hyötynyt järjestelmästä nykyisten rahoitusnäkymien puitteissa.

Koska Portugali tosiasiallisesti joutuu lakkauttamaan nykyisin peltokasvien viljelyssä olevien maiden käyttötarkoituksen muuttamista laajaperäiseen karjankasvatukseen koskevan ohjelmansa tilakohtaisen tulotuen käyttöönoton yhteydessä, se voi saattaa päätökseen keskeneräisen muuttamisohjelmansa, koska emolehmien kasvatuksella on merkittävä asema Portugalissa. Sen tuloksena emolehmäpalkkiota saavia eläimiä on Portugalissa 416 539. Komissio tarkistaa alkuperäistä arviotaan vuoden 2003 YMP:n uudistuksen vaikutuksesta unionin maatalouteen heti, kun neuvosto on hyväksynyt asiaa koskevan lainsäädännön.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/112

---

(2004/C 70 E/113)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2538/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe:   Ehdotukset YMP:n ja rakennerahastojen purkamisesta — ”salainen selonteko”

Portugalilaisen Publico-sanomalehden ja ranskalaisen Le Monde -sanomalehden 17. heinäkuuta 2003 ilmestyneissä numeroissa kerrottiin, että komission puheenjohtaja Romano Prodi on julkistanut komissaarien kollegion kokouksessa 16. heinäkuuta 2003 selonteon, jossa ehdotetaan yhteisen maatalouspolitiikan ja rakennepolitiikan määrärahojen suuntaamista ns. Lissabonin agendan rahoitukseen.

Tietojen mukaan puheenjohtaja oli antanut tämän ”salaisen” selonteon neuvonantajiensa tehtäväksi jo yli vuosi sitten, ja se on laadittu Michel Sapirin johdolla.

Selontekoon sisältyvät ehdotukset, varsinkin ajatus YMP:n ja rakennepolitiikan purkamisesta ja uudelleen-kansallistamisesta, millä rikotaan jäsenvaltioiden keskinäisen solidaarisuuden ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatteita, ovat vakava asia. Voisiko komissio toimittaa minulle kopion kyseisestä selonteosta?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(29. syyskuuta 2003)

Selonteko, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei ole salainen vaan julkinen. Se on puheenjohtajalle toimittamisesta lähtien eli 17. päivästä heinäkuuta 2003 ollut saatavilla komission Internet-sivulla (1).

Selonteko on riippumattomien asiantuntijoiden työn tulos. Komission puheenjohtaja pyysi heitä heinäkuussa 2002 tutkimaan kaikkia unionin talouspolitiikan välineitä. Tarkoituksena on herättää keskustelua tulevista ehdotuksista, joilla pyritään varmistamaan laajentuneen Euroopan nopea talouskasvu sekä samalla säilyttämään saavutettu taloudellinen vakaus ja yhteenkuuluvuus.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/commissioners/prodi/pdf/agenda_for_growing_europe_en.pdf.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/113 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/113

---

(2004/C 70 E/114)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/03

esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle

(4. elokuuta 2003)

Aihe:   Eläinten kuljetukseen myönnetyt tuet

EU:sta vietävät elävät eläimet joutuvat kestämään pitkiä ja rasittavia kuljetusmatkoja. EU on jo monen vuoden ajan tukenut tätä kärsimystä rahallisesti.

Kuinka kauan komissio aikoo jatkaa tukien myöntämistä elävien eläinten vientiin Egyptiin ja Libanoniin?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. syyskuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen esittää jälleen kerran merkittävän seikan, jota koskevia toimia komissio on hiljattain aloittanut vuonna 2002 Euroopan parlamentille esittämiensä sitoumusten perusteella.

Eläinten hyvinvointia yleensä ja varsinkin kuljetusten aikana koskevat yhteisön säännöt ovat hyvin tiukkoja. Lisäksi komissio on hiljattain hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 639/2003 (1), jolla korvataan asetus (EY) N:o 615/1998 (2) eläinlääkärin tarkastusten ja seuraamusten tehostamiseksi tapauksissa, joissa vientitukia myönnettäessä ei noudateta elävien nautaeläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana koskevia vaatimuksia. Tarkastuksia ja edellytyksiä sovelletaan sekä jalostuseläimiin että teuraskarjaan.

Lisäksi asetuksellaan (EY) N:o 118/2003 (3) komissio on supistanut merkittävästi elävistä eläimistä maksettavaa tukea ja säilyttänyt teuraseläinten osalta ainoastaan Libanoniin ja Egyptiin vietävien eläinten vientituet. Kulttuuriset ja uskonnolliset perinteet vaikuttavat voimakkaasti näiden kahden maan tuotantorakenteeseen ja kauppaan. Tästä syystä kyseisiin maihin viedään hyvin vähän lihaa, mutta sitäkin enemmän eläviä eläimiä.

Esimerkiksi Libanoniin suuntautuvasta kaikista eri alkuperistä lähtöisin olevasta teurastettujen tai elävien eläinten viennistä elävien eläinten osuus on lähes 80 prosenttia. Yhteisö vie näin ollen naudanlihaa Libanoniin pääosin teuraseläiminä, ja unioni on maan pääasiallinen naudanlihan toimittaja. Jos vientituesta luovuttaisiin, yhteisön eläinten kuljetuksia Libanoniin ei korvattaisi tuomalla maahan lihaa vaan tuomalla maahan teuraseläimiä muista kilpailevista maista. Itse asiassa näin tapahtui Egyptissä, jonne suuntautunut perinteinen yhteisön teurasnautojen vienti lopetettiin BSE-kriisin vuoksi, ja se korvattiin Australiasta peräisin olevien teuraseläinten tuonnilla. Näiden eläinten kuljetusajat ovat paljon pidempiä kuin Euroopasta tuotujen eläinten kuljetusajat. Yleisesti ottaen eläinten hyvinvointia koskevat säännöt ovat kolmansissa maissa lievempiä kuin yhteisössä.

Lopuksi on todettava, että vähentämällä merkittävästi mahdollisuuksia myöntää vientitukia elävien eläinten vientiin niin hyväksyttävien laatuluokkien kuin kohteidenkin osalta on omiaan parantamaan eläinten hyvinvoinnin huomioon ottamista eläinkuljetuksissa.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 639/2003, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2003, yksityiskohtaisten sääntöjen säätämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 nojalla elävien nautaeläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana koskevien, vientitukia myönnettäessä noudatettavien vaatimusten osalta, EUVL L 93, 10.4.2003.

(2)  Komission asetus (EY) N:o 615/98, annettu 18 päivänä maaliskuuta 1998, EYVL L 82, 19.3.1998.

(3)  Komission asetus (EY) N:o 118/2003, annettu 23 päivänä tammikuuta 2003, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta ja maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten annetun asetuksen (ETY) N:o 3846/87 sekä naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1445/95 muuttamisesta, EUVL L 20, 24.1.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/114 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/114

---

(2004/C 70 E/115)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2587/03

esittäjä(t): Marco Pannella (NI) neuvostolle

(8. elokuuta 2003)

Aihe:   Tabrizin yliopiston opiskelijaliikkeen johtajan, 19-vuotiaan Faramaz Mohammadin teloittaminen Iranissa

Azerbaidžanilaisessa Xalq Qazeti -lehdessä kirjoitettiin 22. heinäkuuta 2003, että

| — | joitakin päiviä aiemmin Tabrizin vallankumoustuomioistuin oli tuominnut opiskelijaliikkeen johtajan Faramaz Mohammadin kuolemaan. |
| --- | --- |

—

joitakin päiviä aiemmin Tabrizin vallankumoustuomioistuin oli tuominnut opiskelijaliikkeen johtajan Faramaz Mohammadin kuolemaan.

| — | Faramaz Mohammadi oli 19-vuotias Azerbaidžanin kansalainen, joka opiskeli Tabrizin yliopistossa, ja lehden tietojen mukaan hän oli yksi opiskelijaliikkeen johtohahmoista. |
| --- | --- |

—

Faramaz Mohammadi oli 19-vuotias Azerbaidžanin kansalainen, joka opiskeli Tabrizin yliopistossa, ja lehden tietojen mukaan hän oli yksi opiskelijaliikkeen johtohahmoista.

| — | Teloituksen jälkeen Faramaz Mohammadin ruumis oli kuljetettu Ardabiliin. |
| --- | --- |

—

Teloituksen jälkeen Faramaz Mohammadin ruumis oli kuljetettu Ardabiliin.

| — | Hän oli yksi Tabrizin yliopiston opiskelijaliikkeen perustajajäsenistä, ja hän oli esittänyt radikaaleja puheenvuoroja Iranin hallintoa ja mullaheja vastaan. |
| --- | --- |

—

Hän oli yksi Tabrizin yliopiston opiskelijaliikkeen perustajajäsenistä, ja hän oli esittänyt radikaaleja puheenvuoroja Iranin hallintoa ja mullaheja vastaan.

| — | Vaikka tuomioistuin oli vasta langettanut kuolemantuomion kuukausi sitten, Faramaz Mohammadi teloitettiin jo kaksi päivää sitten. |
| --- | --- |

—

Vaikka tuomioistuin oli vasta langettanut kuolemantuomion kuukausi sitten, Faramaz Mohammadi teloitettiin jo kaksi päivää sitten.

Onko neuvosto tietoinen edellä esitetyistä seikoista, ja jos on, niin mitä aloitteita se on tehnyt tai aikoo tehdä kyseisessä asiassa? Aikooko neuvosto jäädyttää kaikki suhteensa Iraniin siihen asti, kunnes maa lopettaa ihmisoikeusloukkaukset ja kuolemantuomioiden langettamisen?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Neuvosto ei ole tietoinen kuvatuista tapahtumista, eikä se koskaan kommentoi lehdistötiedotteiden sisältämiä tietoja. Tavallisesti neuvosto tekee yksittäisissä tapauksissa toteutettavia toimia koskevat päätöksensä vahvistettujen raporttien perusteella. Neuvoston tietojen mukaan näitä tapahtumia ei vielä ole vahvistettu.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/114 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/114

---

(2004/C 70 E/116)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2589/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) neuvostolle

(8. elokuuta 2003)

Aihe:   Brysselissä huhtikuussa 2003 järjestetyn puolustusasioiden huippukokouksen seuranta

Brysselissä järjestettiin huhtikuun lopulla 2003 Belgian hallituksen kutsusta eräänlainen puolustusasioiden huippukokous, johon ainoastaan Ranska, Saksa, Luxemburg ja itse Belgia osallistuivat. Osallistujien mukaan tarkoituksena oli vahvistaa hyvissä ajoin Naton Euroopan siiven toimintaa. Tavoitteena on muodostaa ”yhteinen ydinkapasiteetti”, ja viimeistään vuonna 2004 Tervurenin Panquinin kasarmialueelle perustetaan strateginen päämaja.

Mikä on tämän päätöksen täsmällinen sisältö?

Onko kyseisten jäsenvaltioiden ehdotuksista sen jälkeen edelleen keskusteltu muiden jäsenvaltioiden läsnä ollessa? Jos on, mihin tuloksiin näissä keskusteluissa tultiin?

Onko neuvostossa laadittu aikataulu mahdollisille tapaamisille ”yhteisen sotilaallisen ydinkapasiteetin” muodostamista varten?

Onko neuvosto ryhtynyt toimiin Panquinin kasarmien valmistelemiseksi tähän käyttöön? Onko laadittu konkreettisia suunnitelmia tämän infrastruktuurin muodostamiseen tarvittavaa rahoitusta varten?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Kokousta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei järjestetty Euroopan unionin oikeudellisten rakenteiden puitteissa. Näin ollen neuvoston ei kuulu arvioida kyseisessä tilaisuudessa tehtyjä päätöksiä. Neuvosto ei myöskään voi laatia aikataulua keskusteluille ”sotilasvoimavaraytimen” muodostamisesta.

Kokouksen osanottajat esittelivät kuitenkin toukokuussa 2003 neuvostolle kyseisessä kokouksessa tekemänsä ehdotukset.

Kysymys sotilaallisista voimavaroista on säännöllisesti neuvoston esityslistalla.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/115

---

(2004/C 70 E/117)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/03

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(14. elokuuta 2003)

Aihe:   Olot Lontoon metrossa

Pölyhiukkasten mahdollisesti aiheuttama terveysriski Lontoon metron käyttäjille on herättänyt huolestuneisuutta. Suur-Lontoon yleishallintoviranomaisen liikennekomitea piti kokouksen maanantaina 14. heinäkuuta 2003 ja vaati, että Lontoon metrossa tehtäisiin tieteellinen tutkimus asian selvittämiseksi.

Säädetäänkö EU:n lainsäädännössä pölyhiukkasten turvallisista määristä maanalaisessa matkustajaliikenteessä?

Onko Euroopan komissio tietoinen kyseisestä ongelmasta Lontoon metrossa? Onko se tehnyt tutkimuksia selvittääkseen pölyhiukkasten turvallisia määriä?

Onko Euroopan komissio tietoinen terveysriskeistä, joita aiheutuu vanhuksille ja lapsille sekä verenkiertoja hengityselinsairauksista kärsiville heidän altistuessaan korkeaan pölyn määrään maanalaisessa matkustajaliikenteessä?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/115

---

(2004/C 70 E/118)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2596/03

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(14. elokuuta 2003)

Aihe:   Olot Lontoon metrossa

Lontoolaisissa tiedotusvälineissä on viime aikoina ollut esillä Lontoon metrossa mitattu ennätyksellisen korkea lämpötila, joka Northern-, Central-, Piccadilly- ja Victoria-linjoilla on noussut jopa 97 fahrenheitasteeseen (36 celsiusastetta). Tällaisissa olosuhteissa matkustaminen on tukalaa ja matkustajien turvallisuus voi vaarantua.

Onko edellä mainittu tilanne matkustajien terveyttä ja turvallisuutta tai ympäristöä koskevan EU:n lainsäädännön vastainen?

Vahvistaako komissio, että kyseiset olosuhteet olisivat EU:n lainsäädännön vastaiset, jos eläviä eläimiä kuljetettaisiin tällä tavalla?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2595/03 ja E-2596/03

(26. syyskuuta 2003)

Euroopan unioni on viime vuosina ollut erityisen aktiivinen ilmanlaadun alalla. Yhteisön ilmanlaatua koskeva lainsäädäntö sisältää erityisesti ilmanlaadun kehysdirektiivin (ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27. syyskuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/62/EY (1)) ja useita tietyistä epäpuhtauksista annettuja ”tytärdirektiivejä”.

Ilmanlaatua koskevassa lainsäädännössä määritellään raja-arvoja useiden epäpuhtauksien pitoisuuksille, muun muassa leijumien (eli pölyn) pitoisuuksille. Raja-arvot koskevat kuitenkin ainoastaan ilmaa, joka tarkoittaa ”ulkoilmaa alailmakehässä lukuun ottamatta työpaikkoja”. Raja-arvot eivät siten koske maanalaisen liikennejärjestelmän tiloja.

Rautatieyritysten toimilupiin liittyvän yhteisön lainsäädännön (2) mukaisesti rautatieyritysten on noudatettava kansallista lainsäädäntöä ja säännöksiä, kuten henkilökuntaa, liikkuvaa kalustoa ja yrityksen sisäistä organisaatiota koskevia turvallisuusvaatimuksia sekä terveyttä, turvallisuutta ja työntekijöiden ja kuluttajien oikeuksia koskevia säännöksiä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin jättää kyseisten direktiivien soveltamisalan ulkopuolelle ne rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan raiteitse tapahtuvaa matkustajakuljetusta kaupunki- ja esikaupunkiliikenteessä.

Eläinten suojelemiseen kuljetuksen aikana liittyvä yhteisön lainsäädäntö (3) koskee täysin toisentyyppisiä kuljetuksia, ainoastaan kaupallisessa tarkoituksessa, eikä sitä siten voida soveltaa Lontoon metroon.

Komissio on tietoinen siitä, että ilmansaasteet ja/tai äärimmäisen korkeat lämpötilat, kuten esimerkiksi tänä kesänä, voivat aiheuttaa vakavia ongelmia erityisesti alttiissa asemassa oleville henkilöille, kuten vanhuksille ja lapsille ja henkilöille, jotka kärsivät verenkierto- tai hengityselinten sairauksista. Mitä tulee ilman hiukkasiin, viime vuosien aikana on saatu huomattava määrä uuttaa tieteellisiä todistusaineistoa hiukkasten alkuperästä ja niiden vaikutuksesta terveyteen. Uusia tietoja tutkii parhaillaan Maailman terveysjärjestö WHO, jonka tavoitteena on auttaa komissiota valmistelemaan ilmanlaadun teemakohtaista strategiaa osana Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelmaa (CAFE-ohjelma). Yksi alustava päätelmä on, ettei ole olemassa mitään hiukkaspäästöille altistumisen kynnystä, jonka ylittäminen johtaisi terveysvaikutuksiin. Näin ollen ei voida määritellä turvallista pitoisuustasoa, jonka alittavista määristä ei olisi haittaa terveydelle.

Nykyisten säännösten puitteissa on kuitenkin toimivaltaisten paikallisten, alueellisten tai kansallisten viranomaisten vastuulla ryhtyä asianmukaisiin toimiin Lontoon metroon tai muihin maanalaisiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.

---

(1)  EYVL L 296, 21.11.1996.

(2)  Neuvoston direktiivi 95/18/EY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1995, rautatieyritysten toimiluvista (EYVL L 143, 27.6.1995) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001).

(3)  Neuvoston direktiivi 91/628/ETY, annettu 19 päivänä marraskuuta 1991, eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta (EYVL L 340, 11.12.1991) ja neuvoston direktiivi 95/29/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995 eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta (EYVL L 148, 30.6.1995).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/116 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/116

---

(2004/C 70 E/119)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(20. elokuuta 2003)

Aihe:   Condadon kuntainliiton (Galicia) kunnallisen urheilukeskuksen rakennushankkeeseen (Proder-ohjelma 1996—1999) sisältyvän Colégio Altamiran jalkapallokentän rakennustöiden tila

Salcedan kunnanvaltuusto (Galicia) vahvisti ja hyväksyi 15. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa Colégio Altamiran jalkapallokentän rakennustöille myönnettävät määrärahat yhteensä 60 041 euroksi (9 990 000 pesetaa). On kuitenkin niin, että kyseisiä töitä ei ole koskaan toteutettu ja että Salcedan kunta teki tämän päätöksen ennen kyseisen jalkapallokentän rakentamista. Salcedan kunnanvaltuustossa edustettuna olevan poliittisen ryhmittymän, BGN:n, valtuutettu oli jo aikaisemmin vaatinut notaaria laatimaan asiakirjan töiden tilasta. Puolentoista vuoden kuluttua, 21. toukokuuta 2003, sama valtuutettu totesi, että rakennustöitä ei ollut suoritettu loppuun, vaan siihen mennessä oli ainoastaan tehty rakennusalueen tutkimus ja rakennettu sille johtava tie.

Esitettyjen syiden takia on tärkeää, että komission yksiköt tekevät tarvittavat EU:n myöntämiä tukia koskevat tutkimukset, jotta ne ovat kyseisen Proder-hankkeen todellisen tilanteen tasalla ja selvillä sen todellisista kustannuksista sekä rahoituksen lopullisista vaikutuksista.

Aikooko komissio tutkia asianmukaisesti tämän tapauksen? Onko komissio jo maksanut Espanjan ja Galician toimivaltaisille viranomaisille hankkeelle sovitun, yhteisön rahoitusosuutta vastaavan määrärahan? Jos on, onko komissio tietoinen, mihin tarkoitukseen se on lopulta käytetty, kun otetaan huomioon, että tähän päivämäärään mennessä kyseistä määrärahaa ei ole käytetty jalkapallokentän rakentamiseen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(24. syyskuuta 2003)

Komissio on ollut yhteydessä Espanjan viranomaisiin, erityisesti Galician autonomisen alueen viranomaisiin, saadakseen parlamentin jäsenen esittämää kysymystä koskevia tietoja.

On huomattava, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 38 artiklassa säädetään, että ”tukitoimien varainhoidon valvonnasta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot”. Jäsenvaltioiden on siis varmistettava, ”että niiden käyttöön saatetut varat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti” ja ”todistettava, että komissiolle esitetyt ilmoitukset menoista ovat asianmukaisia”.

Urheilualueen, ja erityisesti jalkapallokentän, rakentaminen Salcedan kunnassa rahoitettiin Galician yhdennetystä toimenpideohjelmasta osana Proder-toimia. Töitä hallinnoi paikallinen toimintaryhmä Mancomunidad del Condado.

Hankkeen kokonaisinvestoinnit ovat 226 029 euroa, josta Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) rahoitusosuus on 63 243 euroa. Jalkapallokentän rakentamiskustannukset ovat 59 500 euroa.

Hanke valmistui lokakuussa 2001, ja toimivaltainen virkamies on hyväksynyt sen.

Lisäksi Xunta de Galicia (Galician aluehallitus) teetti kaksi tarkastuskäyntiä maalis- ja lokakuussa 2002 tarkastaakseen, että tilat ovat käytössä.

Komission saamien tietojen mukaan paikallinen toimintaryhmä sai marraskuussa 2002 hankkeesta vastuussa olevalta insinööriltä raportin, jossa kerrottiin, että jalkapallokenttä tarvitsi korjaustöitä.

Korjaustyöt ovat parhaillaan käynnissä.

Komissio tiedottaa viipymättä parlamentin jäsenelle asian kehityksestä.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/117 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/117

---

(2004/C 70 E/120)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2600/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(6. elokuuta 2003)

Aihe:   Välimeren alueen kulttuurien välistä vuoropuhelua ja Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta käsittelevät, arvostettujen henkilöiden muodostamat työryhmät

Olen saanut puheenjohtaja Prodilta komission puolesta vastauksen kysymykseeni P-2200/03 (1). Olen täysin samaa mieltä siitä, että uskonnolliset arvot ovat kaikille kansalaisille äärimmäisen arkaluonteinen ja henkilökohtainen asia, ja näin ollen katson, että asiasta ei pidä tehdä institutionaalista eikä konstitutionaalista kysymystä. En millään muotoa halunnut sensuroida puheenjohtaja Prodin henkilökohtaista toimintaa ja ajattelua, vaan halusin vakuuttua siitä, että hän esitti oman henkilökohtaisen mielipiteensä eikä komission kantaa.

Prodin kabinetti ja poliittisten neuvonantajien ryhmä (GOPA) ovat perustaneet Välimeren alueen kulttuurien välistä vuoropuhelua käsittelevän työryhmän, jonka kokousten johtopäätökset julkaistaan raportissa syksyllä 2003 yhdessä poliittisen julkilausuman kanssa, joka pitäisi toimittaa luettavaksi kouluihin ja yliopistoihin. Romano Prodi on kutsunut koolle Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta käsittelevän työryhmän, jonka työn tulokset esitetään vuoden 2003 lopulla julkaistavassa raportissa.

Työryhmien jäsenille ei makseta palkkioita, mutta komissio huolehtii kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluista.

| — | Kuinka paljon Välimeren alueen kulttuurien välistä vuoropuhelua käsittelevän työryhmän kokousten järjestämiseen on tähän mennessä kulunut rahaa? Kuinka paljon aiotaan käyttää mahdollisiin myöhempiin kokouksiin ja raportin julkaisemiseen? Mistä budjettikohdasta varat otetaan? |
| --- | --- |

—

Kuinka paljon Välimeren alueen kulttuurien välistä vuoropuhelua käsittelevän työryhmän kokousten järjestämiseen on tähän mennessä kulunut rahaa? Kuinka paljon aiotaan käyttää mahdollisiin myöhempiin kokouksiin ja raportin julkaisemiseen? Mistä budjettikohdasta varat otetaan?

| — | Kuinka paljon Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta käsittelevän työryhmän kokousten järjestämiseen on tähän mennessä kulunut rahaa? Kuinka paljon aiotaan käyttää mahdollisiin myöhempiin kokouksiin ja raportin julkaisemiseen? Mistä budjettikohdasta varat otetaan? |
| --- | --- |

—

Kuinka paljon Euroopan hengellistä ja kulttuurista ulottuvuutta käsittelevän työryhmän kokousten järjestämiseen on tähän mennessä kulunut rahaa? Kuinka paljon aiotaan käyttää mahdollisiin myöhempiin kokouksiin ja raportin julkaisemiseen? Mistä budjettikohdasta varat otetaan?

| — | Kuvastavatko raportit puheenjohtaja Prodin konsulttien henkilökohtaista näkemystä vai komission poliittista kantaa? |
| --- | --- |

—

Kuvastavatko raportit puheenjohtaja Prodin konsulttien henkilökohtaista näkemystä vai komission poliittista kantaa?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 2003)

Kysymykseen P-2200/03 (2) annetussa vastauksessa komissio kertoi kahdesta asiantuntijaryhmästä, joista toinen käsittelee kulttuurien välistä vuoropuhelua Välimeren alueella ja toinen arvojen merkitystä Euroopan yhdentymisessä. Seuraavassa vastataan arvoisan Parlamentin jäsenen kysymykseen näiden ryhmien työhön liittyvistä kuluista:

Kulttuurien välistä vuoropuhelua Välimeren alueella käsittelevän korkean tason neuvoa-antavan ryhmän työhön on käytetty tähän mennessä 75 000 euroa, ja ennen työn päättymistä käytetään vielä 25 000 euroa. Luvut kattavat myös tuloksien julkaisu- ja levityskulut. Kulut maksetaan pääasiassa komission hallinto-määrärahoista. Työn odotetaan päättyvän vuoden 2003 joulukuuhun mennessä.

Euroopan kulttuurista ja henkistä ulottuvuutta käsittelevän mietintäryhmän työhön on käytetty tähän mennessä 110 000 euroa, ja ennen työn päättymistä käytetään vielä noin 50 000 euroa, josta osa voidaan käyttää ryhmän raportin julkaisemiseen. Kulut maksetaan tutkimusbudjetista, jolla voidaan rahoittaa yhteiskunta- ja humanistisia tieteitä tukevia asiantuntijakokouksia.

Omien jäsentensä kokouksien lisäksi mietintäryhmä on järjestänyt julkisia keskustelutilaisuuksia, joissa on ollut mukana intellektuelleja ja toimittajia ja jotka ovat saaneet merkittävää julkisuutta lehdistössä ja muualla mediassa. Loppuraportti julkaistaan luultavasti maaliskuussa 2004.

Kuten mainitaan Internet-sivuilla, joihin viitattiin arvoisalle Parlamentin jäsenelle annetussa aikaisemmassa vastauksessa (P-2200/03), ryhmien julkaisuilla halutaan edistää politiikan muodostamista ja kehittämistä. Ne eivät edusta komission poliittista kantaa.

---

(1)  Katso sivu 79.

(2)  Katso sivu 79.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/119 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/119

---

(2004/C 70 E/121)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI) ja Gianfranco Dell'Alba (NI) neuvostolle

(28. elokuuta 2003)

Aihe:   Pyhän istuimen korkeimman ja pyhän luostariveljeskunnan laatima Crimen Sollicitationis -asiakirja seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneiden pappien toiminnan peittämiseksi

Amerikkalainen CBS-televisioyhtiö toi 6. elokuuta 2003 julkisuuteen Pyhän istuimen korkeimman ja pyhän luostariveljeskunnan (”Suprema Sacra Congregazione del Sant'Ufficio”, joka on nykyään ”Congregazione per la Dottrina della Fede”, alunperin ”Sacra Congregazione della Romana e Universale Inquisizione”) laatiman asiakirjan, jota on pidetty salassa vuodesta 1962 alkaen.

Tämä asiakirja, joka on päivätty 16. maaliskuuta 1962 ja josta käytetään nimeä Crimen Sollicitationis, on kurinpitomenettelyjä koskeva kirkollinen määräys ja se on osoitettu patriarkoille, arkkipiispoille, piispoille ja muille hiippakuntien papeille sekä itämaisten kirkkojen papeille.

Asiakirja, joka on määrätty ”säilytettäväksi huolellisesti seurakunnan salaisessa arkistossa”, sisältää yksityiskohtaisia ohjeita siitä, miten toimia silloin kun pappi on syyllistynyt seurakunnan jäseneen kohdistuneeseen seksuaalirikokseen.

Asiakirjasta käy ilmi, että Pyhä istuin on säätänyt toimista ja toteuttanut toimia sen estämiseksi, että pappien syyllistyminen seksuaaliseen hyväksikäyttöön ei pääsisi julkisuuteen ja että tapauksia ei vietäisi tuomioistuimeen käsiteltäväksi. Niitä, jotka eivät noudata annettuja ohjeita, uhataan kirkosta erottamisella.

Lisäksi paavin kirjeestä ”Motu Proprio Datae Quibus Normae De Gravioribus Delictis”, jonka paavi Johannes Paavali II on allekirjoittanut 30. huhtikuuta 2001, ja kardinaali Ratzingerin 18. toukokuuta 2001 allekirjoittamasta epistolasta ”De Delictis Gravioribus” käy ilmi, että ainakin viimeaikaisissa tapauksissa Crimen Sollicitationis -ohjetta on käytetty ja siihen on vedottu, koska viimeisten vuosikymmenten aikana vastaavanlaiset tapaukset ja niihin liittyvät skandaalit ovat yleistyneet ja tilanne on pahentunut katolisessa kirkossa.

Edellä mainitut seikat vahvistaa se, että — vaikka muut todisteet ovatkin itse asiassa turhia — monet tahot ovat todenneet, että yhteistyöstä poliisin kanssa on kieltäydytty ja että asian oikeuskäsittely on pyritty estämään.

Ottaen huomioon, että Euroopan unionilla on sekä institutionaaliset että diplomaattiset suhteet Pyhään istuimeen, tiedustelemme neuvostolta seuraavaa:

| — | Mitä tutkimuksia, ennalta ehkäiseviä toimia, rangaistuksia ja diplomaattisia toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa ottaen huomioon, että edellä mainittuihin asiakirjoihin sisältyvät ohjeet ovat ristiriidassa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevan politiikan sekä seksuaalisen hyväksikäytön, etenkin lasten naisten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan kanssa? |
| --- | --- |

—

Mitä tutkimuksia, ennalta ehkäiseviä toimia, rangaistuksia ja diplomaattisia toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa ottaen huomioon, että edellä mainittuihin asiakirjoihin sisältyvät ohjeet ovat ristiriidassa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevan politiikan sekä seksuaalisen hyväksikäytön, etenkin lasten naisten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan kanssa?

| — | Aikooko neuvosto pyytää Pyhää istuinta poistamaan nämä ohjeet, joilla pyritään selkeästi ja nimenomaan estämään yhteiskuntaa ja etenkin oikeusviranomaisia saamasta tietoa vakavasta moraalisesta, sosiaalisesta ja poliittisesta vitsauksesta? |
| --- | --- |

—

Aikooko neuvosto pyytää Pyhää istuinta poistamaan nämä ohjeet, joilla pyritään selkeästi ja nimenomaan estämään yhteiskuntaa ja etenkin oikeusviranomaisia saamasta tietoa vakavasta moraalisesta, sosiaalisesta ja poliittisesta vitsauksesta?

| — | Aikooko neuvosto käynnistää tutkimuksen jäsenvaltioiden ja Vatikaanin välisistä yhteyksistä varmistuakseen siitä, ovatko näitä yhteyksiä sääntelevät oikeudelliset suhteet ristiriidassa perusoikeuksia ja -vapauksia koskevien kansainvälisen ja eurooppalaisen lainsäädännön kanssa? |
| --- | --- |

—

Aikooko neuvosto käynnistää tutkimuksen jäsenvaltioiden ja Vatikaanin välisistä yhteyksistä varmistuakseen siitä, ovatko näitä yhteyksiä sääntelevät oikeudelliset suhteet ristiriidassa perusoikeuksia ja -vapauksia koskevien kansainvälisen ja eurooppalaisen lainsäädännön kanssa?

| — | Katsooko neuvosto, että Euroopan unionin perustuslakia koskevan sopimusluonnoksen 51 artiklaa olisi kiireellisesti muutettava, jotta vältytään siltä, että kansallisen ja Eurooppaoikeuden alalla syntyy harmaita alueita ja papiston jäsenet jäävät ilman rangaistusta? |
| --- | --- |

—

Katsooko neuvosto, että Euroopan unionin perustuslakia koskevan sopimusluonnoksen 51 artiklaa olisi kiireellisesti muutettava, jotta vältytään siltä, että kansallisen ja Eurooppaoikeuden alalla syntyy harmaita alueita ja papiston jäsenet jäävät ilman rangaistusta?

Vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Neuvosto ei ole tietoinen kysyjien mainitsemista asioista.

Neuvosto ei osallistu perustuslakia koskevasta sopimusehdotuksesta käytäviin neuvotteluihin, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin toimivaltaan.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/120 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/120

---

(2004/C 70 E/122)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2625/03

esittäjä(t): Michel-Ange Scarbonchi (GUE/NGL) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen

Viime aikoina Euroopassa raivonneet ja tuhansia hehtaareja kasvillisuutta hävittäneet tulipalot ovat paljastaneet, että metsäpalojen ennaltaehkäisy- ja valvontakeinot ovat jatkuvasti riittämättömiä. Näiden katastrofien seurauksena komission on toimittava nopeasti.

Vaikka eurooppalainen pelastuspalvelukeskus, johon kuuluvat jäsenvaltioiden lisäksi Islanti, Norja ja Liechtenstein, ja 18. elokuuta 2002 perustettu Euroopan unionin solidaarisuusrahasto herättävätkin toiveita, tulipalot ovat aiheuttaneet väestölle ja paikallisyhteisöille niin suurta onnettomuutta ja ympäristölle ja talouselämälle, esim. metsätaloudelle ja matkailulle, sellaista vahinkoa, että koko yhteisössä on vahvistettava torjuntakeinoja ja määritettävä uusia ennaltaehkäisy- ja toimintaohjeita.

Välimeren alueen 25 maassa on 60 miljoonaa hehtaaria metsää. Maa- ja metsäalueiden hoitaminen on talous- ja sosiaalielämän kannalta ensisijaisen tärkeä asia. Eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustaminen mahdollistaisi tehokkaamman osallistumisen katastrofeihin.

Uuden hallinnollisen ja teknisen yksikön puolesta on esitetty useita perusteita. Kyseinen yksikkö voisi olla Euroopan parlamentin valvonnassa ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten vastuulla, koska pelastuspalvelu kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Tämä olisi merkittävä viesti eurooppalaisille metsille unionin laajentumisen lähestyessä. Mikä on komission kanta tässä asiassa? Voiko se toimia eurooppalaisen pelastuspalveluyksikön perustamisen puolesta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(23. lokakuuta 2003)

Komissio on jo aktiivinen pelastuspalvelun alalla. Neuvoston päätöksellä on perustettu yhteisön mekanismi tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa (1). Tämä mekanismi muodostaa puitteet 29 maan osallistumiselle pelastuspalvelun koordinoinnin parantamiseen sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella.

Pelastuspalvelun valmiuskeskus, joka on toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa, on toiminut tammikuun 1. päivästä 2002. Sen tehtävänä on helpottaa eurooppalaista yhteistyötä hätätapauksissa. Kun keskukseen tulee yhteydenotto, se voi viipymättä hälyttää osallistujamaiden pelastuspalvelut auttamaan vakavissa hätätapauksissa. Keskus on osallistunut aktiivisesti viimeaikaisten tulipalojen torjuntaan Euroopassa käyttäen kaikkia saatavilla olevia keinoja toimivaltansa rajoissa.

Eurooppalaisten pelastuspalvelujoukkojen perustaminen edellyttää perusteellista tutkintaa, jossa arvioidaan niiden tehokkuutta kaikista näkökulmista. Komissio on syyskuusta 2003 lähtien tarkastellut katastrofiapuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden suunnittelun yhteydessä mahdollisuutta perustaa eurooppalaiset pelastuspalvelujoukot.

Komissio aikoo myös jatkaa jäsenvaltioiden tukemista niiden pannessa täytäntöön metsäpalojen torjuntatoimenpiteitä. Aikaisemmin näiden toimenpiteiden koordinointiin ja rahoitukseen sovellettiin neuvoston asetusta (ETY) N:o 2158/92 (2), jonka voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2002. Sen jälkeen niiden tukemista on jatkettu maaseudun kehittämistä koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (3) nojalla. Metsäpaloja koskeva tietojärjestelmä sisällytetään niin sanottuun Forest Focus -asetukseen, josta käydään vielä poliittista keskustelua.

---

(1)  Neuvoston päätös 2001/792/EY, Euratom, tehty 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa, EYVL L 297, 15.11.2001.

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2158/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, metsäpalojen torjunnasta yhteisössä, EYVL L 217, 31.7.1992.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta, EYVL L 160, 26.6.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/121 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/121

---

(2004/C 70 E/123)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Euroopan parlamentin 5. huhtikuuta 2001 hyväksymä ”päätöslauselma naisiin ja erityisesti katolisiin nunniin kohdistuvasta seksuaalisesta väkivallasta” ja sen vaikutukset

Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001”päätöslauselman naisiin ja erityisesti katolisiin nunniin kohdistuvasta seksuaalisesta väkivallasta” (B5-0261, 0272, 0280 ja 0298/2001) (1), jossa viitattiin muun muassa seuraaviin seikkoihin:

| a) | amerikkalaisessa ”National Catholic Reporter” -aikakauslehdessä julkaistuun artikkeliin, jossa todettiin, että ainakin 23 maassa tapahtuu paljon katolisiin nunniin kohdistuvia, pappien tekemiä raiskauksia, |
| --- | --- |

a)

amerikkalaisessa ”National Catholic Reporter” -aikakauslehdessä julkaistuun artikkeliin, jossa todettiin, että ainakin 23 maassa tapahtuu paljon katolisiin nunniin kohdistuvia, pappien tekemiä raiskauksia,

| b) | että Pyhä istuin vahvisti olevansa tietoinen siitä, että katoliset papit raiskaavat ja käyttävät seksuaalisesti hyväksi naisia, myös nunnia, ja että se kertoi tietävänsä asiasta nimenomaan sen vuoksi, että vuodesta 1994 asiasta on toimitettu Vatikaanille ainakin viisi raporttia, joiden mukaan useat raiskatut nunnat on pakotettu aborttiin tai jättämään asemansa ja joissakin tapauksissa he ovat saaneet HIV-tartunnan/aidsin. |
| --- | --- |

b)

että Pyhä istuin vahvisti olevansa tietoinen siitä, että katoliset papit raiskaavat ja käyttävät seksuaalisesti hyväksi naisia, myös nunnia, ja että se kertoi tietävänsä asiasta nimenomaan sen vuoksi, että vuodesta 1994 asiasta on toimitettu Vatikaanille ainakin viisi raporttia, joiden mukaan useat raiskatut nunnat on pakotettu aborttiin tai jättämään asemansa ja joissakin tapauksissa he ovat saaneet HIV-tartunnan/aidsin.

Hyväksymässään päätöslauselmassa Euroopan parlamentti:

| a) | pyysi, että näihin rikoksiin syyllistyneet pidätetään ja heitä vastaan nostetaan syytteet; |
| --- | --- |

a)

pyysi, että näihin rikoksiin syyllistyneet pidätetään ja heitä vastaan nostetaan syytteet;

| b) | pyysi raporteissa mainittujen 23 maan oikeusviranomaisia takaamaan, että nämä naisiin kohdistuneet väkivaltaisuudet selvitetään perinpohjaisesti oikeusistuimissa; |
| --- | --- |

b)

pyysi raporteissa mainittujen 23 maan oikeusviranomaisia takaamaan, että nämä naisiin kohdistuneet väkivaltaisuudet selvitetään perinpohjaisesti oikeusistuimissa;

| c) | kehotti Pyhää istuinta ottamaan kaikki esitetyt väitteet sen eri elimissä tapahtuneesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä vakavasti, toimimaan yhteistyössä oikeusviranomaisten kanssa ja erottamaan syylliset viroistaan; |
| --- | --- |

c)

kehotti Pyhää istuinta ottamaan kaikki esitetyt väitteet sen eri elimissä tapahtuneesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä vakavasti, toimimaan yhteistyössä oikeusviranomaisten kanssa ja erottamaan syylliset viroistaan;

| d) | kehotti Pyhää istuinta palauttamaan entisiin asemiinsa naiset, jotka pakotettiin eroamaan tehtävistään sen vuoksi, että he kiinnittivät viranomaisten huomion näihin hyväksikäyttötapauksiin, ja tarjoamaan uhreille tarvittavaa suojelua ja korvauksia syrjinnästä, jota tästä saattaa seurata; |
| --- | --- |

d)

kehotti Pyhää istuinta palauttamaan entisiin asemiinsa naiset, jotka pakotettiin eroamaan tehtävistään sen vuoksi, että he kiinnittivät viranomaisten huomion näihin hyväksikäyttötapauksiin, ja tarjoamaan uhreille tarvittavaa suojelua ja korvauksia syrjinnästä, jota tästä saattaa seurata;

| e) | pyysi, että National Catholic Reporterin mainitsemat viisi raporttia julkistetaan kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

e)

pyysi, että National Catholic Reporterin mainitsemat viisi raporttia julkistetaan kokonaisuudessaan;

| f) | kehotti puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Pyhän istuimen viranomaisille, Euroopan neuvostolle, Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnalle sekä Botswanan, Burundin, Brasilian, Kolumbian, Ghanan, Intian, Irlannin, Italian, Kenian, Lesothon, Malawin, Nigerian, Papua-Uuden-Guinean, Filippiinien, Etelä-Afrikan, Sierra Leonen, Ugandan, Tansanian, Tongan, Amerikan Yhdysvaltojen, Sambian, Kongon demokraattisen tasavallan ja Zimbabwen hallituksille. |
| --- | --- |

f)

kehotti puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Pyhän istuimen viranomaisille, Euroopan neuvostolle, Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnalle sekä Botswanan, Burundin, Brasilian, Kolumbian, Ghanan, Intian, Irlannin, Italian, Kenian, Lesothon, Malawin, Nigerian, Papua-Uuden-Guinean, Filippiinien, Etelä-Afrikan, Sierra Leonen, Ugandan, Tansanian, Tongan, Amerikan Yhdysvaltojen, Sambian, Kongon demokraattisen tasavallan ja Zimbabwen hallituksille.

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | mihin toimenpiteisiin päätöslauselman johdosta on ryhdytty? |
| --- | --- |

—

mihin toimenpiteisiin päätöslauselman johdosta on ryhdytty?

| — | onko Pyhään istuimeen ja Irlannin ja Italian hallituksiin otettu yhteyttä, ja millaisiin tuloksiin yhteydenotot ovat johtaneet? |
| --- | --- |

—

onko Pyhään istuimeen ja Irlannin ja Italian hallituksiin otettu yhteyttä, ja millaisiin tuloksiin yhteydenotot ovat johtaneet?

| — | onko Euroopan parlamentin pyynnöt ja kehotukset ilmoitettu niille valtioille, joilla on mitään suhteita Euroopan unioniin, ja millaisia tuloksia tästä on ollut? |
| --- | --- |

—

onko Euroopan parlamentin pyynnöt ja kehotukset ilmoitettu niille valtioille, joilla on mitään suhteita Euroopan unioniin, ja millaisia tuloksia tästä on ollut?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(28. lokakuuta 2003)

Komissio edistää edelleen kansainvälisiä ponnisteluja naisten suojelemiseksi seksuaaliselta väkivallalta. Tähän liittyen komissio on allekirjoittanut yhteisön ja 15 jäsenvaltion puolesta kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta.

Kirjallisessa kysymyksessä esitettyihin konkreettisiin tietoihin liittyen komissio on ottanut yhteyttä Pyhän istuimen pysyvään edustustoon unionissa sekä ilmaissut huolestuneisuutensa ja pyytänyt tähän asiaan liittyviä tietoja.

Unionin kanta tähän asiaan on näin ollen selvä, ja siitä on ilmoitettu kansainvälisellä foorumilla. Komissio ei voi ryhtyä ehdotettuihin toimiin Vatikaania vastaan eikä puuttua jäsenvaltioiden ja Vatikaanin välisiin suhteisiin.

---

(1)  EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 353.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/122

---

(2004/C 70 E/124)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2629/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Eurostat-tapaus: asiakirjojen katoaminen OLAFin toimitiloista

Saksalaisen Stern-viikkolehden mukaan

| — | erään Eurostatin virkamiehen toukokuussa 2000 järjestettyä kuulemista koskeva pöytäkirja on kadonnut OLAFin asiakirjoista; |
| --- | --- |

—

erään Eurostatin virkamiehen toukokuussa 2000 järjestettyä kuulemista koskeva pöytäkirja on kadonnut OLAFin asiakirjoista;

| — | viime vuonna eräät OLAFin virkamiehet olivat tuoneet sisäisessä kertomuksessa esiin OLAFin päättämättömyyden Eurostatin tutkinnassa ja maininneet, että muitakin asiakirjoja oli ”kateissa”. |
| --- | --- |

—

viime vuonna eräät OLAFin virkamiehet olivat tuoneet sisäisessä kertomuksessa esiin OLAFin päättämättömyyden Eurostatin tutkinnassa ja maininneet, että muitakin asiakirjoja oli ”kateissa”.

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | milloin OLAF aloitti Eurostatia koskevan tutkinnan ja milloin se päätti sen, tai milloin se on saanut ensimmäiset ”todisteet” niitä henkilöitä vastaan, joista se myöhemmin teki ilmoituksen oikeusviranomaisille? |
| --- | --- |

—

milloin OLAF aloitti Eurostatia koskevan tutkinnan ja milloin se päätti sen, tai milloin se on saanut ensimmäiset ”todisteet” niitä henkilöitä vastaan, joista se myöhemmin teki ilmoituksen oikeusviranomaisille?

| — | ovatko Stern-viikkolehden tiedot todenperäisiä? Milloin ja millaisiin toimiin OLAFin asiakirjojen katoamisen osalta on ryhdytty? |
| --- | --- |

—

ovatko Stern-viikkolehden tiedot todenperäisiä? Milloin ja millaisiin toimiin OLAFin asiakirjojen katoamisen osalta on ryhdytty?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(17. lokakuuta 2003)

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) aloitti Eurostatin toiminnan yhden osa-alueen alustavat tutkimukset lokakuussa 2000 sen jälkeen, kun tilintarkastuskertomus oli julkaistu ja muut asiakirjat analysoitu. Se aloitti myöhemmin joukon muita tutkimuksia Eurostatiin liittyvistä asioista.

OLAFista saadun tiedon mukaan tulisi myös ottaa huomioon, että vuodesta 2001 lähtien OLAF on varmistanut koordinoinnin Eurostatin tapauksen eri osa-alueiden välillä ja käyttää huomattavia resursseja Eurostat-tutkimuksiin. Tästä koordinoinnista ja lisätutkimuksista on laadittu kaksi asiakirjaa, jotka luovutettiin heinäkuussa 2002 Luxemburgin yleiselle syyttäjälle, joka nosti syytteen molemmista tapauksista. Molempien asioiden käsittely on vielä kesken Luxemburgin tuomioistuimessa. Lisäksi 19. maaliskuuta 2003 OLAF ilmoitti Pariisin yleiselle syyttäjälle seikoista, joita voisi pitää rikoksina. Asian oikeuskäsittely on aloitettu ja se on edelleen kesken.

Lisäksi OLAF on ilmoittanut komissiolle, ettei se voi vahvistaa minkään asiakirjan katoamista eikä etenkään erään Eurostatin virkamiehen toukokuussa 2000 järjestettyyn kuulemistilaisuuteen kuuluvien asiakirjojen katoamista.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/123 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/123

---

(2004/C 70 E/125)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2630/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Eurostat-tapaus

| 1. | OLAFin johtajan yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin lähettämässä 18. maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (n° 003411), jonka viitenumero on ”CMS No 10120021510”, todetaan seuraavaa:






  a) | on todettu petoksellista toimintaa, joka on vahingoittanut yhteisön taloudellisia etuja ja joka saattaa johtaa rikosoikeudellisiin seuraamuksiin; |
| --- | --- | --- |

1.

OLAFin johtajan yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin lähettämässä 18. maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (n° 003411), jonka viitenumero on ”CMS No 10120021510”, todetaan seuraavaa:

a)

on todettu petoksellista toimintaa, joka on vahingoittanut yhteisön taloudellisia etuja ja joka saattaa johtaa rikosoikeudellisiin seuraamuksiin;

| b) | tutkinnassa on käynyt ilmi, että toiminnasta olivat vastuussa Pariisissa toimivan Planistat Europe SA -yhtiön toimihenkilöt yhdessä eräiden Euroopan yhteisön virkamiesten kanssa. |
| --- | --- |

b)

tutkinnassa on käynyt ilmi, että toiminnasta olivat vastuussa Pariisissa toimivan Planistat Europe SA -yhtiön toimihenkilöt yhdessä eräiden Euroopan yhteisön virkamiesten kanssa.

| c) | Lukuisat seikat yhdessä (...) antavat aiheen todeta, että OLAF on havainnut laajan yhteisön varojen kavallusyrityksen |
| --- | --- |

c)

Lukuisat seikat yhdessä (...) antavat aiheen todeta, että OLAF on havainnut laajan yhteisön varojen kavallusyrityksen

| d) | Näiden asiakirjojen nojalla on todettava, että Eurostatin johtajaa Yves Franchetia ja Eurostatin yksikön päällikköä Daniel Bykiä, molemmat Euroopan komission Luxemburgissa työskenteleviä virkamiehiä, voidaan epäillä siitä, että he ovat kokonaan tai osittain järjestelleet tämän toiminnan, ja he ovat Ranskan kansalaisia. |
| --- | --- |

d)

Näiden asiakirjojen nojalla on todettava, että Eurostatin johtajaa Yves Franchetia ja Eurostatin yksikön päällikköä Daniel Bykiä, molemmat Euroopan komission Luxemburgissa työskenteleviä virkamiehiä, voidaan epäillä siitä, että he ovat kokonaan tai osittain järjestelleet tämän toiminnan, ja he ovat Ranskan kansalaisia.

| 2. | Lehdistötiedotteessa, jonka komissio antoi 16. toukokuuta 2003 (IP/03/703), todetaan, että komissiolla ”on ainoastaan alustavia tietoja yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin toimitetuista asiakirjoista”; |
| --- | --- |

2.

Lehdistötiedotteessa, jonka komissio antoi 16. toukokuuta 2003 (IP/03/703), todetaan, että komissiolla ”on ainoastaan alustavia tietoja yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin toimitetuista asiakirjoista”;

| 3. | Lehdistötiedotteessa, jonka komissio antoi 21. toukokuuta 2003 (IP/03/723), ilmoitettiin, että:






  a) | komissio on päättänyt avustaa (Franchetia ja Bykiä) heidän maineensa suojelemisessa ja heidän puolustautumisessaan. |
| --- | --- | --- |

3.

Lehdistötiedotteessa, jonka komissio antoi 21. toukokuuta 2003 (IP/03/723), ilmoitettiin, että:

a)

komissio on päättänyt avustaa (Franchetia ja Bykiä) heidän maineensa suojelemisessa ja heidän puolustautumisessaan.

| b) | Komissio haluaa myös korostaa, että syyttömyysolettamaa koskevaa periaatetta on aina sovellettava, ja muistuttaa, että niiden tietojen perusteella, jotka komissiolla on tässä vaiheessa hallussaan, ei voida tehdä yksittäisten virkamiesten vastuuta koskevia johtopäätöksiä. |
| --- | --- |

b)

Komissio haluaa myös korostaa, että syyttömyysolettamaa koskevaa periaatetta on aina sovellettava, ja muistuttaa, että niiden tietojen perusteella, jotka komissiolla on tässä vaiheessa hallussaan, ei voida tehdä yksittäisten virkamiesten vastuuta koskevia johtopäätöksiä.

| 4. | Lehdistötiedotteessa, joka annettiin 9. heinäkuuta 2003 (IP/03/979), todetaan, että ”on aloitettu kurinpidollinen menettely, joka koskee kolmea komission virkamiestä.” |
| --- | --- |

4.

Lehdistötiedotteessa, joka annettiin 9. heinäkuuta 2003 (IP/03/979), todetaan, että ”on aloitettu kurinpidollinen menettely, joka koskee kolmea komission virkamiestä.”

Voiko komissio toimittaa tietoja siitä,

| — | onko niiden yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin toimitettuja asiakirjoja koskevien alustavien tietojen joukossa, jotka komissio on saanut OLAFilta, arviointeja kohdassa 1 d mainituista seikoista? |
| --- | --- |

—

onko niiden yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin toimitettuja asiakirjoja koskevien alustavien tietojen joukossa, jotka komissio on saanut OLAFilta, arviointeja kohdassa 1 d mainituista seikoista?

| — | mistä syistä kolmea komission virkamiestä koskeva kurinpidollinen menettely on aloitettu? Millaisiin toimiin heidän osaltaan on ryhdytty ja onko OLAF ilmoittanut heidän nimensä yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin? |
| --- | --- |

—

mistä syistä kolmea komission virkamiestä koskeva kurinpidollinen menettely on aloitettu? Millaisiin toimiin heidän osaltaan on ryhdytty ja onko OLAF ilmoittanut heidän nimensä yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin?

| — | Kuinka komissio aikoo käytännössä avustaa Franchetia ja Bykiä heidän maineensa suojelemisessa ja heidän puolustautumisessaan, ja aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin — ja millaisiin — OLAFin osalta, jos OLAFin yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin ilmoittamat heitä koskevat arviot osoittautuvat perusteettomiksi tai vääriksi? |
| --- | --- |

—

Kuinka komissio aikoo käytännössä avustaa Franchetia ja Bykiä heidän maineensa suojelemisessa ja heidän puolustautumisessaan, ja aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin — ja millaisiin — OLAFin osalta, jos OLAFin yleisen syyttäjän virastolle Pariisiin ilmoittamat heitä koskevat arviot osoittautuvat perusteettomiksi tai vääriksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(10. marraskuuta 2003)

| 1. | Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) pääjohtajan Ranskan oikeusviranomaisille toimittamat tiedot ovat olennainen osa tällä hetkellä käynnissä olevia kansallisia tutkintamenettelyjä, jotka kuuluvat tuomioistuinsalaisuuden piiriin. Siksi komission on ilmoitettava arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se ei voi laillisesti vastata hänen ensimmäiseen kysymykseensä. |
| --- | --- |

1.

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) pääjohtajan Ranskan oikeusviranomaisille toimittamat tiedot ovat olennainen osa tällä hetkellä käynnissä olevia kansallisia tutkintamenettelyjä, jotka kuuluvat tuomioistuinsalaisuuden piiriin. Siksi komission on ilmoitettava arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se ei voi laillisesti vastata hänen ensimmäiseen kysymykseensä.

| 2. | Komissio käynnisti 9. heinäkuuta kolmea komission virkamiestä koskevat kurinpitomenettelyt varainhoitoasetuksen ja henkilöstösääntöjen väitettyjen rikkomisten vuoksi. Kaksi näistä menettelyistä oli keskeytettävä välittömästi parlamentille ja julkisuudelle tuolloin ilmoitetusta sellaisesta oikeudellisesta syystä, että kyseiset menettelyt olisivat samanaikaisia OLAFin samoja virkamiehiä koskevan käynnissä olevan tutkinnan kanssa. |
| --- | --- |

2.

Komissio käynnisti 9. heinäkuuta kolmea komission virkamiestä koskevat kurinpitomenettelyt varainhoitoasetuksen ja henkilöstösääntöjen väitettyjen rikkomisten vuoksi. Kaksi näistä menettelyistä oli keskeytettävä välittömästi parlamentille ja julkisuudelle tuolloin ilmoitetusta sellaisesta oikeudellisesta syystä, että kyseiset menettelyt olisivat samanaikaisia OLAFin samoja virkamiehiä koskevan käynnissä olevan tutkinnan kanssa.

| 3. | Komissio katsoo, että kyseisten virkamiesten puolustautumisoikeudet on taattu täysin kaikissa menettelyissä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, OLAF on täysin riippumaton suorittaessaan tutkimuksia asetusten 1073/99 (1) ja 1074/99 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo, että kyseisten virkamiesten puolustautumisoikeudet on taattu täysin kaikissa menettelyissä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, OLAF on täysin riippumaton suorittaessaan tutkimuksia asetusten 1073/99 (1) ja 1074/99 (2) mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista, EYVL L 136, 31.5.1999.

(2)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1074/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista, EYVL L 136, 31.5.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/124 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/124

---

(2004/C 70 E/126)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2653/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(28. elokuuta 2003)

Aihe:   Puheenjohtaja Prodin selvitys Euroopan unionille Telekom Serbia -tapauksesta

Viime kuukausien aikana Italiassa on ilmennyt tiettyjä Telekom Serbiaan liittyviä asianhaaroja, jotka osoittautuessaan todenperäiseksi tekisivät tuolloin Italian pääministerinä toimineen Romano Prodin asiaan osalliseksi. Näitä seikkoja on ilmennyt sekä parlamentin tutkintavaliokunnan Telekom Serbiaa koskevissa tutkimuksissa että Torinon yleisen syyttäjän viraston aloittamassa oikeudellisessa tutkimuksessa, joka koskee oletettujen lahjusten maksamisia.

Eikö puheenjohtaja Prodi aio toimittaa yhteisön toimielinten imagon turvaamiseksi ja kaikkien hänen rehellistä ja asianmukaista käytöstään koskevien epäilysten hälventämiseksi, kuten tapauksessa Cirio-SME, julkisia ja yksityiskohtaisia selvityksiä, jotka koskevat hänen rooliaan Telekom Serbia -tapauksessa? Telekom Serbian myynnistä saadut tulot mahdollistivat Serbian diktaattorin Milosevicin ja hänen valtaryhmittymänsä aloittaman sotilaallisen selkkauksen, joka johti Serbian tuhoon.

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2003)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa, 21 päivänä toukokuuta 2002 säädetyllä lailla N:o 99 perustettu Italian parlamentin tutkintavaliokunta tutkii kyseiseen toimeen liittyviä seikkoja. Tutkimusten päätyttyä se esittää Italian parlamentille selvityksen, jossa ei kuitenkaan käsitellä hallituksen ulkopoliittisia valintoja.

Torinon syyttäjänvirasto tutkii myös Telekom Serbian osakekauppaan liittyviä toimia selvittääkseen, onko kaupan yhteydessä annettu lahjuksia.

Viimeksi mainittuun seikkaan liittyen Italiassa on aloitettu raju, puheenjohtaja Romano Prodia sekä muita hänen silloisen hallituksensa jäseniä vastaan suunnattu poliittinen kampanja. Kampanja perustuu tällä hetkellä vangittuna olevan henkilön syytöksiin.

Näiden syytösten osalta todettakoon, että puheenjohtaja Prodin asianajajat ovat jo ryhtyneet oikeudellisiin toimiin hänen kunniansa suojelemiseksi sekä näiden syytösten takana olevan henkilön saattamiseksi vastuuseen.

Italian parlamentin tutkintavaliokunta ja Torinon syyttäjänvirasto ovat hyvin perillä siitä, mitä niiden on tehtävä totuuden tuomiseksi julki, ja puheenjohtaja Prodi on täysin vakuuttunut siitä, että totuuden julkistaminen lopettaa myös häneen kohdistuvat herjaukset.

Mitä tulee kysymyksen toiseen osaan, puheenjohtaja Prodi on täysin tietoinen kaikille julkista virkaa hoitaville kuuluvista velvollisuuksista ja vastuusta. Hän on jo aikaisemmin julkisesti todennut olevansa valmis kertomaan tutkimuksista vastaaville elimille kaikki tiedossaan olevat selventävät seikat.

Puheenjohtaja Prodi on myös antanut julkisuuteen tiedot, jotka hän kertoo myös Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnalle, jos se haluaa häntä asiassa kuulla: kukaan ei missään vaiheessa suoraan tai jonkun muun välityksellä kertonut hänelle, sen enempää yksityisenä kansalaisena kuin pääministerinäkään, Telecom Italia —ryhmittymän aikeesta ostaa Telekom Serbian osakkeita. Tämän ilmoituksen tekemiseen ei myöskään olisi ollut mitään oikeudellista syytä tai asiaperustetta.

Palataksemme arvoisan Parlamentin jäsenen kysymyksiin puheenjohtaja on kuitenkin päättänyt julkistaa asiaan liittyvät yksityiskohtaiset perustelut, tosiasiat sekä Italian hallituksen toimet hänen pääministerikaudellaan. Kaikki asiakirjat ovat olleet yleisön ja tiedotusvälineiden saatavilla 9. syyskuuta 2003 alkaen Internet-sivulla ”http://europa.eu.int/comm/commissioners/prodi”. Asiakirjojen kopiot on toimitettu myös suoraan kysyjälle.

Kuten puheenjohtaja Prodi on jo aikaisemman tapauksen yhteydessä todennut, mihin kysyjä aiheellisesti viittaa, hän on vakuuttunut siitä, että yksi kaikkien julkista virkaa hoitavien henkilöiden velvollisuuksista on velvollisuus avoimuuteen. Hän ei ole koskaan väistänyt tätä velvollisuutta, ei Italiassa, eikä myöskään Euroopan unionissa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/125 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/125

---

(2004/C 70 E/127)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2654/03

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Naisten raiskaaminen ja naisilla käytävä kauppa Irakissa

Irakin naisten oikeuksia puolustavan järjestön puheenjohtajan Yanar Mohammedin antamassa lausunnossa ilmoitetaan, että liittoutuneiden läsnäolo on lisännyt naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. On arvioitu, että yli 400 naista on kidnapattu, raiskattu, ja eräillä on käyty jopa kauppaa. Tähän ovat syyllistyneet ihmiskauppiaat, henkilöt, jotka pyytävät naisista lunnaita tai myyvät heidät, tai jotka kaappaavat naiset tarkoituksenaan raiskata heidät. Naisten oikeuksia puolustava järjestö syyttää Yhdysvaltain joukkoja siitä, että he eivät puutu tähän ongelmaan ja että he ovat aiheuttaneet sen, että maanteistä on tullut alueita, joista naisten on pysyttävä kaukana.

Aikooko neuvosto painostaa Yhdysvaltojen hallitusta, jotta naisilla käytävä kauppa, seksuaalinen väkivalta ja naisten huono kohtelu, joilla selvästi loukataan heidän ihmisoikeuksiaan, lopetetaan välittömästi ja että lisäksi varmistetaan, että tämä ei toistu tulevaisuudessa?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

| 1. | Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että Irakin tämänhetkinen turvallisuustilanne on konfliktista johtuen heikko. Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan siitä, miten paljon väkivaltaa ja rikoksia tavalliset Irakin kansalaiset — erityisesti naiset — joutuvat kärsimään arkielämässään. Turvallisuus Irakissa on edelleen ensisijainen painopiste. EU painottaa USA:n kanssa olevien poliittisten kontaktiensa yhteydessä säännöllisesti turvallisuuden parantamisen tarvetta. |
| --- | --- |

1.

Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että Irakin tämänhetkinen turvallisuustilanne on konfliktista johtuen heikko. Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan siitä, miten paljon väkivaltaa ja rikoksia tavalliset Irakin kansalaiset — erityisesti naiset — joutuvat kärsimään arkielämässään. Turvallisuus Irakissa on edelleen ensisijainen painopiste. EU painottaa USA:n kanssa olevien poliittisten kontaktiensa yhteydessä säännöllisesti turvallisuuden parantamisen tarvetta.

| 2. | Samalla kun on selvää, että turvallisen ympäristön takaaminen Irakissa on tässä vaiheessa miehitysvaltojen vastuulla, neuvosto katsoo, että tätä ongelmaa on käsiteltävä laajempien vakauttamispyrkimysten osana. Tällaiset pyrkimykset muodostuisivat erityisesti poliittisesta jälleenrakentamisesta ja talouden elvyttämisestä, jotta voitaisiin siirtyä täysimääräiseen Irakin itsehallintoon. |
| --- | --- |

2.

Samalla kun on selvää, että turvallisen ympäristön takaaminen Irakissa on tässä vaiheessa miehitysvaltojen vastuulla, neuvosto katsoo, että tätä ongelmaa on käsiteltävä laajempien vakauttamispyrkimysten osana. Tällaiset pyrkimykset muodostuisivat erityisesti poliittisesta jälleenrakentamisesta ja talouden elvyttämisestä, jotta voitaisiin siirtyä täysimääräiseen Irakin itsehallintoon.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/126 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/126

---

(2004/C 70 E/128)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2655/03

esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Euronews

Voiko komissio ilmoittaa, paljonko tukea se ehdottaa myönnettäväksi Euronews-televisiokanavalle ja mitkä ehdot koskevat kyseistä tukea? Voiko komissio myös ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Euronews voi säilyä puolueettomana valitessaan uutistensa aiheita ja esitystapoja?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(9. lokakuuta 2003)

Komissio ei myönnä Euronews-televisiokanavalle toimintatukea, vaan — kuten monille muillekin radio- tai televisiokanaville — toimiin myönnettäviä avustuksia joko hankekohtaisina tukina tai ”televisiomoduulien yhteistuotannosta” vuosille 2001—2004 tehdyllä puitesopimuksella. Hankekohtaiset toimintatuet tai puitesopimukset, jotka on tehty niiden allekirjoitushetkellä voimassa olleiden varainhoitoa koskevien määräysten mukaisesti, eivät rajoita tuensaajan toimituksellista vapautta, mutta tämän on kuitenkin kunnioitettava yhteisön toimielinten julkista kuvaa sekä unionin olemassaolon oikeutusta ja yleistavoitteita.

Kyseisten avustusten lisäksi Euroopan parlamentti on kirjannut vuoden 2003 talousarvion budjettikohtaan B3-300 kolme miljoonaa euroa ”kattamaan Euroopan unionin toimielimiä koskeva Euronews-toiminta”. Tämän vuoksi ja 9. heinäkuuta 2003 tehdyn komission päätöksen johdosta Euronewsia on pyydetty esittämään täydentävä toimintaohjelma, jonka perusteella saatettaisiin myöntää uusia toimiavustuksia. Ohjelmaa tarkastelee valintakomitea varainhoitoasetuksessa (1) ja sen soveltamissäännöistä annetussa asetuksessa (2) säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Komissio päättää valintakomitean kertomuksen perusteella, myönnetäänkö budjettikohdan B3-300 varat kokonaisuudessaan tai osittain. Tässä tapauksessa, kuten toimiin myönnettävien avustusten kohdalla yleensäkin, Euronewsin toimituksellista vapautta kunnioitetaan täysin.

Euronewsin kanssa tehtävän yhteistyön jatkamista tai mahdollista muuttamista tarkastellaan erityisesti sellaisten kanavan toimien tulosten arvioinnin perusteella, joille on myönnetty yhteisön rahoitusta.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002).

(2)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/127 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/127

---

(2004/C 70 E/129)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2656/03

esittäjä(t): Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Espanjan ja Ranskan kalastussopimus (Arcachonin sopimus)

Äskettäin lehdistössä on tiedotettu Espanjan maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriön sekä Ranskan vastaavan ministeriön välisestä kirjeenvaihtona tehdystä sopimuksesta, jonka nojalla vuonna 1992 Arcachonissa tehtyä sopimusta jatketaan vuodella.

Tietojen mukaan Espanja sitoutuu kyseistä sopimusta pidentämällä vaihtamaan Ranskan kanssa vuosittain 1. kesäkuuta mennessä 6 000 tonnin kiintiön sardellia. Määrää voitaisiin tarkistaa ylöspäin kummankin maan saaliissa tapahtuneen kehityksen mukaisesti.

Kyseinen sopimus on tärkeä, koska sillä on taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia etenkin Baskimaan kalastusalalle. Tämän vuoksi kysyn komissiolta seuraavia asioita luottaen sen ystävällisyyteen ja avoimuuteen.

| — | Onko komissio saanut elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun neuvoston asetuksen 2371/2002/EY (1) 20 artiklan 3 kohtaan ja 20 artiklan 5 kohtaan perustuvan, Espanjan lipun alla purjehtiville aluksille yhteisön lainsäädännön mukaisesti myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien jakamismenettelyä koskevan asianmukaisen ilmoituksen Espanjalta? Onko komissio saanut Espanjalta ja Ranskalta niin sanotussa Archconin sopimuksessa ja sen viimeksi tehdyssä, vuoden pituisessa jatkosopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien vaihtoa koskevat ilmoitukset? |
| --- | --- |

—

Onko komissio saanut elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun neuvoston asetuksen 2371/2002/EY (1) 20 artiklan 3 kohtaan ja 20 artiklan 5 kohtaan perustuvan, Espanjan lipun alla purjehtiville aluksille yhteisön lainsäädännön mukaisesti myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien jakamismenettelyä koskevan asianmukaisen ilmoituksen Espanjalta? Onko komissio saanut Espanjalta ja Ranskalta niin sanotussa Archconin sopimuksessa ja sen viimeksi tehdyssä, vuoden pituisessa jatkosopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien vaihtoa koskevat ilmoitukset?

| — | Voisiko komissio toimittaa minulle Arcachonin sopimuksen ja sen viimeksi tehdyn, vuoden pituisen jatkosopimuksen sisältöä koskevat tiedot täydellisinä sekä tiedot menettelystä, jota Espanja on noudattanut, kun se on jakanut Espanjan lipun alla purjehtiville aluksille kalastusmahdollisuuksia, jotka sille on myönnetty Ranskan kanssa tehtyjen sopimusten nojalla ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti? |
| --- | --- |

—

Voisiko komissio toimittaa minulle Arcachonin sopimuksen ja sen viimeksi tehdyn, vuoden pituisen jatkosopimuksen sisältöä koskevat tiedot täydellisinä sekä tiedot menettelystä, jota Espanja on noudattanut, kun se on jakanut Espanjan lipun alla purjehtiville aluksille kalastusmahdollisuuksia, jotka sille on myönnetty Ranskan kanssa tehtyjen sopimusten nojalla ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(8. lokakuuta 2003)

Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemasta sopimuksesta. Näin ollen komissio ei voi ottaa kantaa siihen, ovatko sopimuksen ehdot yhteisön lainsäädännön mukaisia, eikä toimittaa siitä jäljennöstä.

Espanja ei toistaiseksi ole ilmoittanut komissiolle, mitä menettelyä se on käyttänyt jakaessaan sille myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia.

Jäsenvaltioille on myönnetty vuoden 2003 vuosittaiset kiintiöt yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla pyyntirajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2003 20. joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2341/2002 (2). Asetuksen 4 artiklan a alakohdassa otetaan huomioon mahdollisuus tehdä vaihtoja jäsenvaltioiden kesken.

Espanja ilmoittikin 18. maaliskuuta 2003 komissiolle siirtävänsä 9 000 tonnia (alueelta VIII) Ranskalle (sama määrä vuonna 2002), jonka vuosittainen kiintiö kasvaa vastaavasti.

Lisäksi 25. huhtikuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 728/2003 (3), joka koskee eräiden vuoden 2003 kalakiintiöiden mukauttamista TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 nojalla, annetaan mahdollisuus siirtää enintään 10 prosenttia edellisen vuoden kiintiöstä kuluvan vuoden kiintiöihin.

Espanja pyysi (alueella VIII) 1 992 tonnin ja Ranska 1 050 tonnin siirtämistä.

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUVL L 83, 1.4.2003.

(3)  EUVL L 105, 26.4.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/128 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/128

---

(2004/C 70 E/130)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2685/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe:   Laboratorioiden kehittäminen Kreikan teknisen alan opetuksessa ja yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavan toisen koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimintaohjelman (EPEAK) toimi 5.2

Kreikan teknisissä oppilaitoksissa opetetaan 13 sektoria, jotka on jaettu ensimmäisten opintojaksojen aikana 40 erikoisalaan ja myöhäisempien opintojaksojen aikana 40 muuhun erikoisalaan. Vastauksessaan kysymykseeni E-1208/03 (1) komissio ilmoittaa, että ”toimenpideohjelman täytäntöönpanon kahden ensimmäisen vuoden aikana käytettiin 4 440 000 euroa laboratorioiden perusvarustuksen hankintaan”.

Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

| a) | Millaiseen laboratorioiden varustukseen edellä mainittu 4 440 000 euron summa käytettiin? |
| --- | --- |

a)

Millaiseen laboratorioiden varustukseen edellä mainittu 4 440 000 euron summa käytettiin?

| b) | Mitä sektoria ja erikoisalaa varten edellä mainitut varustukset hankittiin? |
| --- | --- |

b)

Mitä sektoria ja erikoisalaa varten edellä mainitut varustukset hankittiin?

| c) | Koska eri laboratorioissa on monenlaisia varustuksia, koskivatko varustuksien hankkimista koskevat määräykset laboratoriokohtaista perusvarustusta (esim. tyyppiä ja lukumäärää) vai pedagogisen instituutin ja opetusministeriön hyväksymiä yksityiskohtaisia tietoja laboratorioiden tyypistä? |
| --- | --- |

c)

Koska eri laboratorioissa on monenlaisia varustuksia, koskivatko varustuksien hankkimista koskevat määräykset laboratoriokohtaista perusvarustusta (esim. tyyppiä ja lukumäärää) vai pedagogisen instituutin ja opetusministeriön hyväksymiä yksityiskohtaisia tietoja laboratorioiden tyypistä?

| d) | Missä vaiheessa ollaan opettajien koulutuksessa ja opetusvälineiden kehittämisessä teknisten oppilaitosten erikoisalojen laboratorioita varten? |
| --- | --- |

d)

Missä vaiheessa ollaan opettajien koulutuksessa ja opetusvälineiden kehittämisessä teknisten oppilaitosten erikoisalojen laboratorioita varten?

| e) | Kuka ohjelmasta viime kädessä hyötyy, kun otetaan huomioon, että erityinen hallintokomitea ei ole vielä virallisesti julkistanut hanketta? |
| --- | --- |

e)

Kuka ohjelmasta viime kädessä hyötyy, kun otetaan huomioon, että erityinen hallintokomitea ei ole vielä virallisesti julkistanut hanketta?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 2003)

Parlamentin jäsenelle ilmoitetaan Kreikan viranomaisten toimittaneen tietoja, jotka vahvistavat, että laboratorioiden perusvarustuksen hankintaan osoitettu 4 440 000 euron summa ei itse asiassa sisällä yhteisön osarahoitusta koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimenpideohjelmasta eikä mistään muustakaan toimenpideohjelmasta. Ilmoitus on korjaus niihin tietoihin, jotka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1208/03 annettua vastausta varten. Koko mainittu summa on siis rahoitettu yksinomaan kansallisesta talousarviosta.

Tämän vuoksi komissio ei voi kommentoida tätä menoerää eikä siihen liittyvää laboratoriovarustusta (kysymykset a ja b).

Ainoa Kreikan teknisen koulutuksen laboratorioiden kehittämiseen tarkoitettu toimi sisältyy koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimenpideohjelmaan. Toimenpideohjelmaan sisältyvä toimi 5.2.5, ”teknisen ammattikoulutuksen (TEE) ja koulujen laboratoriokeskusten (SEK) kehittäminen”, on osoitettu tämän sektorin tarpeisiin, ja sen kokonaistalousarvio on 78 000 000 euroa.

Toimet rahoitetaan laboratoriovarustusta koskevien kansallisten määrittelyjen mukaisesti. Näiden toimien täytäntöönpano (esimerkiksi kouluttajien kouluttaminen) ei ole vielä alkanut, koska toimen 5.2.5 lopullista edunsaajaa ei ole vielä valittu. Tältä osin hallintoviranomaisen 25. elokuuta 2003 esittämä ehdotusten esittämispyyntö on vielä avoinna. Ehdotusten asettamiselle asetettu jatkoaika päättyi 15. lokakuuta 2003, ja valittu ehdotus ilmoitetaan todennäköisesti lähitulevaisuudessa.

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 166.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/129

---

(2004/C 70 E/131)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2696/03

esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle

(2. syyskuuta 2003)

Aihe:   Muna-albumiinin vientituet

Munatuotteiden valmistuksen yhteydessä syntyy niin runsaasti munanvalkuaista, että Euroopan unionin markkinat eivät pysty kuluttamaan kaikkea, kun taas kolmansissa maissa on kova kysyntä korkealaatuisesta valkuaisaineesta. Eurooppalaisille munatuotteiden valmistajille on maksettava vientitukia, jotta ne olisivat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla.

Muna-albumiini kuuluu liitteen I ulkopuolisiin tuotteisiin (CN-koodi 3502 ...) ja sisältyy vientitukia myönnettäessä vilja- ja maitotuotteiden ryhmään eikä kuorellisiin muniin (CN-koodi 0408 ...). Koska vilja-ja maitovalmisteiden vienti on kasvanut, komissio on äskettäin jättänyt hyväksymättä yli 90 prosenttia haetuista vientiluvista. Tämä koskee myös muna-albumiinia, vaikka sen vienti ei olekaan lisääntynyt.

Muna-albumiinin osuus CN-koodiin 3502 kuuluvien tuotteiden kokonaismäärästä on erittäin pieni, mutta se on hyvin tärkeä munatuotteita valmistaville pienille ja keskisuurille yrityksille.

| 1. | Mikä on komission arvio muna-albumiinialalla toteutettujen toimien vaikutuksista? |
| --- | --- |

1.

Mikä on komission arvio muna-albumiinialalla toteutettujen toimien vaikutuksista?

| 2. | Onko komissio valmis siirtämään muna-albumiinin maataloustuotteiden ryhmään ja tekemään siitä siten samanarvoisen muiden munatuotteiden, kuten kuorellisten munien, munankeltuaisen ja kokonaisten munien (CN-koodi 0408 ...) kanssa? Jos vastaus on myönteinen, mikä on suunniteltu aikataulu, ja jos kielteinen, mistä syystä asia on näin? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio valmis siirtämään muna-albumiinin maataloustuotteiden ryhmään ja tekemään siitä siten samanarvoisen muiden munatuotteiden, kuten kuorellisten munien, munankeltuaisen ja kokonaisten munien (CN-koodi 0408 ...) kanssa? Jos vastaus on myönteinen, mikä on suunniteltu aikataulu, ja jos kielteinen, mistä syystä asia on näin?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. syyskuuta 2003)

CN-koodiin 3502 kuuluva muna-albumiini ei sisälly EY:n perustamissopimuksen liitteeseen I. Kuten muille liitteeseen I kuulumattomille ja viljaa, sokeria, maitoa ja munia sisältäville tuotteille, muna-albumiinille voidaan kuitenkin myöntää vientitukea siitä määrästä edellä mainittujen neljän alan maataloustuotteita, jota käytetään kyseisten tuotteiden valmistamiseen.

Uruguayn kierroksella unioni myöntyi rajoittamaan maataloustuotteidensa vientitukia. Tätä koskevat sitoumukset tehtiin erikseen eri maataloustuotealojen ja liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden osalta.

Liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden vientitukihakemusten määrä nousi merkittävästi kaudella 2002/2003, minkä vuoksi vähennyskertoimia on jouduttu korottamaan (ensimmäinen erä 42 %, viimeinen erä 95 %) unionin WTO:ssa tekemien sitoumusten noudattamiseksi. Näiden vähennysten vaikutukset tuntuvat erityisesti munatuotealalla, mikä johtuu siitä, että liitteeseen I kuulumattomista tuotteista muna-albumiini on siitä erityinen, että se on valmistettu ainoastaan yhdestä raaka-aineesta. Kesäkuussa 2003 saatavilla olevien kauppatilastojen mukaan viennissä ei kuitenkaan vielä havaita jyrkkää laskua.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/130 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/130

---

(2004/C 70 E/132)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   Eurostatia koskevat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tekemät tutkimukset

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) antoi 8. heinäkuuta 2002 lehdistötiedotteen (OLAF/06/2002) OLAFin tekemistä Eurostatia koskevista tutkimuksista. Tässä lehdistötiedotteessa OLAF ilmoitti toimittaneensa edellä mainittuna päivänä Luxemburgin suurherttuakunnan viralliselle syyttäjälle viraston kahdesta tutkimuksesta keräämiä, todennäköisesti rikosoikeudellisiin toimiin johtavia mahdollisia petostapauksia koskevia tietoja Eurostatin (Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto) ja yksityisten yritysten solmimista sopimuksista. OLAF teki nämä kaksi selvitystä osana Eurostatia koskevia tutkimusten sarjaa.

Tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

| — | Onko komissio saanut tietoja Luxemburgin suurherttuakunnan virallisen syyttäjän toimista OLAFin keräämien ja 8. heinäkuuta 2002 toimittamien tietojen osalta? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai mitä toimia se aikoo toteuttaa virkamiesten ja/tai yritysten suhteen? |
| --- | --- |

—

Onko komissio saanut tietoja Luxemburgin suurherttuakunnan virallisen syyttäjän toimista OLAFin keräämien ja 8. heinäkuuta 2002 toimittamien tietojen osalta? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai mitä toimia se aikoo toteuttaa virkamiesten ja/tai yritysten suhteen?

| — | Liittyvätkö tutkimukset henkilöihin ja/tai yrityksiin, joita koskevat tutkimukset mainittiin OLAFin pääjohtajan viralliselle syyttäjälle Pariisiin lähettämässä, 18. maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (nro 003411), jonka viite on ”CMS nro 10120021510”? |
| --- | --- |

—

Liittyvätkö tutkimukset henkilöihin ja/tai yrityksiin, joita koskevat tutkimukset mainittiin OLAFin pääjohtajan viralliselle syyttäjälle Pariisiin lähettämässä, 18. maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (nro 003411), jonka viite on ”CMS nro 10120021510”?

| — | Sisältyikö 8. heinäkuuta 2002 tehtyjen tutkimusten sarjaan myös OLAFin tekemä tutkimus, josta se antoi tietoja Ranskan oikeusviranomaisille 18. maaliskuuta 2003, ja tekeekö OLAF edelleen Eurostatia koskevia tutkimuksia? |
| --- | --- |

—

Sisältyikö 8. heinäkuuta 2002 tehtyjen tutkimusten sarjaan myös OLAFin tekemä tutkimus, josta se antoi tietoja Ranskan oikeusviranomaisille 18. maaliskuuta 2003, ja tekeekö OLAF edelleen Eurostatia koskevia tutkimuksia?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 2003)

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ilmoitti komissiolle, että sen jälkeen kun virasto oli 8. heinäkuuta 2002 toimittanut Luxemburgin oikeusviranomaisille kahteen tutkimukseensa liittyvät tiedot, viranomaiset aloittivat Eurostatiin liittyen kahta yksityistä luxemburgilaisyritystä koskevat tutkimukset. Esitutkinta-tuomari tutkii parhaillaan näitä kahta tapausta, joita koskee oikeusviranomaisen suorittamaan tutkintaan liittyvä salassapitovelvollisuus.

Pariisissa toimivaa ranskalaisyritystä koskeva tutkinta-aineisto, joka lähetettiin Pariisin viralliselle syyttäjälle 19. maaliskuuta 2003, ei liity mitenkään Luxemburgin viranomaisille toimitettuun aineistoon.

Pariisin viralliselle syyttäjälle lähetetty tutkinta-aineisto oli osa Eurostatia koskevista tutkimuksista, jotka olivat käynnissä 8. heinäkuuta 2002. OLAF suorittaa parhaillaan muita Eurostatia koskevia tutkimuksia.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/131

---

(2004/C 70 E/133)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2721/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   Aloitteet EU:n dynaamiseen tietoon perustuvan talouden luomista vuoteen 2010 mennessä koskevan tavoitteen suojelemiseksi vakaussopimuksen ei-toivotuilta kielteisiltä vaikutuksilta

| 1. | Onko neuvosto tietoinen siitä, että ensin saksalaisen ”Handelsblatt”-päivälehden ja sen jälkeen alankomaalaisen ”Staatscourant”-päivälehden 14. elokuuta 2003 ilmestyneen numeron mukaan komission jäsen Anna Diamantopoulou katsoo, että Euroopan kasvu- ja vakaussopimus uhkaa rajoittaa lähivuosina merkittävästi EU:n jäsenvaltioiden budjetteja koulutuksen ja tieteellisen tutkimuksen osalta budjettien alijäämän kolmen prosentin enimmäismäärää koskevan vaatimuksen seurauksena, minkä vuoksi vuonna 2000 Lissabonissa sovittua tavoitetta maailman dynaamisimman tietoon perustuvan yhteiskunnan luomiseksi EU:hun vuoteen 2010 mennessä ei voida saavuttaa? |
| --- | --- |

1.

Onko neuvosto tietoinen siitä, että ensin saksalaisen ”Handelsblatt”-päivälehden ja sen jälkeen alankomaalaisen ”Staatscourant”-päivälehden 14. elokuuta 2003 ilmestyneen numeron mukaan komission jäsen Anna Diamantopoulou katsoo, että Euroopan kasvu- ja vakaussopimus uhkaa rajoittaa lähivuosina merkittävästi EU:n jäsenvaltioiden budjetteja koulutuksen ja tieteellisen tutkimuksen osalta budjettien alijäämän kolmen prosentin enimmäismäärää koskevan vaatimuksen seurauksena, minkä vuoksi vuonna 2000 Lissabonissa sovittua tavoitetta maailman dynaamisimman tietoon perustuvan yhteiskunnan luomiseksi EU:hun vuoteen 2010 mennessä ei voida saavuttaa?

| 2. | Onko neuvosto tietoinen siitä, että komission jäsen Anna Diamantopoulou ehdottaa tämän vakavan ongelman ratkaisemista siten, että julkisia investointeja koulutukseen ja tutkimukseen ei enää otettaisi huomioon sovellettaessa vakaussopimuksessa asetettuja rajoja? |
| --- | --- |

2.

Onko neuvosto tietoinen siitä, että komission jäsen Anna Diamantopoulou ehdottaa tämän vakavan ongelman ratkaisemista siten, että julkisia investointeja koulutukseen ja tutkimukseen ei enää otettaisi huomioon sovellettaessa vakaussopimuksessa asetettuja rajoja?

| 3. | Voiko neuvosto vahvistaa, että nyt uhkaa syntyä käytännössä mahdoton tilanne, kun näyttää siltä, että Saksa, Ranska, Italia ja Portugali eivät kykene pitkään aikaan pitämään kiinni kolmen prosentin rajasta ja kun unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita, joiden budjettitilanne on kehno ja kun pidetään mielessä, että rajan rikkojille langetettavat raskaat sakot uhkaavat pahentaa tilannetta entisestään? |
| --- | --- |

3.

Voiko neuvosto vahvistaa, että nyt uhkaa syntyä käytännössä mahdoton tilanne, kun näyttää siltä, että Saksa, Ranska, Italia ja Portugali eivät kykene pitkään aikaan pitämään kiinni kolmen prosentin rajasta ja kun unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita, joiden budjettitilanne on kehno ja kun pidetään mielessä, että rajan rikkojille langetettavat raskaat sakot uhkaavat pahentaa tilannetta entisestään?

| 4. | Onko neuvosto yhtä mieltä komission jäsenen Anna Diamantopouloun kanssa siitä, että vaikuttaa tällä hetkellä siltä, että kukaan ei uskalla tehdä välttämätöntä aloitetta epäonnistuneeksi todetun kolmen prosentin opin korjaamiseksi hyvissä ajoin ja että jäsenvaltiot turvautuvat siksi yksipuolisiin toimiin, jotka vahingoittavat EU:n taloutta? |
| --- | --- |

4.

Onko neuvosto yhtä mieltä komission jäsenen Anna Diamantopouloun kanssa siitä, että vaikuttaa tällä hetkellä siltä, että kukaan ei uskalla tehdä välttämätöntä aloitetta epäonnistuneeksi todetun kolmen prosentin opin korjaamiseksi hyvissä ajoin ja että jäsenvaltiot turvautuvat siksi yksipuolisiin toimiin, jotka vahingoittavat EU:n taloutta?

| 5. | Aikooko neuvosto tehdä voitavansa kyseisen pattitilanteen murtamiseksi ja tapahtuuko se vielä Italian puheenjohtajakauden kuluessa? |
| --- | --- |

5.

Aikooko neuvosto tehdä voitavansa kyseisen pattitilanteen murtamiseksi ja tapahtuuko se vielä Italian puheenjohtajakauden kuluessa?

| 6. | Kuinka kauan neuvoston arvion mukaan on vielä odotettava, ennen kuin vakaussopimukseen kiireellisesti tehtävät muutokset pannaan toden teolla täytäntöön esimerkiksi Anna Diamantopouloun menetelmää noudattaen? |
| --- | --- |

6.

Kuinka kauan neuvoston arvion mukaan on vielä odotettava, ennen kuin vakaussopimukseen kiireellisesti tehtävät muutokset pannaan toden teolla täytäntöön esimerkiksi Anna Diamantopouloun menetelmää noudattaen?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto ei koskaan kommentoi sellaisia julkisia lausuntoja, joihin kysyjä viittaa.

Budjettitietojen antamista vakaus- ja kasvusopimuksen yhteydessä koskevat yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettu 22. marraskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93. Kansallisista tilinpidoista annettavien tietojen on oltava Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (josta käytetään yleisesti nimitystä ΕΚΤ 95) mukaisia. Kaikki näihin asetuksiin tehtävät muutokset, joissa tietyt menoluokat jätettäisiin asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, tai asetuksiin (EY) N:o 1466/97 ja 1467/97 itse vakausja kasvusopimuksen muuttamiseksi tehtävät muutokset edellyttäisivät komission ehdotusta. Komissio ei ole tehnyt tällaista ehdotusta.

Finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamista koskevassa Ecofin-neuvoston selvityksessä, joka hyväksyttiin kevään 2003 Eurooppa-neuvostossa, todetaan, ”ettei EY:n perustamissopimusta tai vakaus- ja kasvusopimusta ole tarpeen muuttaa eikä ole tarpeen ottaa käyttöön uusia finanssipolitiikkaa koskevia tavoitteita tai sääntöjä”. Samassa selvityksessä todetaan lisäksi, että ”julkisen talouden laatuun olisi kiinnitettävä vakaus- ja kasvusopimuksen yleisten rajoitusten puitteissa enemmän huomiota, jotta EU:n jäsenvaltioiden talouden kasvupotentiaalia voitaisiin lisätä Lissabonissa asetettujen tavoitteiden mukaisesti”. Neuvosto jatkaa vakausja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa tämän selvityksen mukaisesti.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/132 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/132

---

(2004/C 70 E/134)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2724/03

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(3. syyskuuta 2003)

Aihe:   Myrkyllisten jätteiden ja kemiallisten aineiden valvomaton käyttö Kreikassa ja yhteisön ympäristölainsäädännön rikkominen Larymnassa (Fthiotisin läänissä) sijaitsevan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitoksen toimesta

Kreikan viranomaiset ilmoittivat vuonna 1998 komissiolle, että Kreikassa tuotettujen vaarallisten jätteiden kokonaismäärä oli 287 000 tonnia, josta hyödynnettiin 65 000 tonnia. Nyt kuitenkin tutkimuslaitosten antamien tietojen perusteella arvioidaan, että vaarallisia jätteitä syntyy vuosittain 500 000 tonnia.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tuomitsi Kreikan 13. kesäkuuta 2002 (asia C-33/2001), koska se ei ollut toteuttanut tarvittavia toimia sen varmistamiseksi, että vaaralliset jätteet kirjataan ja yksilöidään kussakin paikassa, johon tällaisia jätteitä kaadetaan, kuten säädetään direktiivissä 91/689/ETY (1).

| 1. | Kuinka paljon Kreikassa tuotetaan vaarallisia jätteitä, kuinka suuri osuus niistä hyödynnettiin tai varastoitiin ja minne jätteet kaadetaan? |
| --- | --- |

1.

Kuinka paljon Kreikassa tuotetaan vaarallisia jätteitä, kuinka suuri osuus niistä hyödynnettiin tai varastoitiin ja minne jätteet kaadetaan?

| 2. | Noudattaako Kreikka vaarallisista jätteistä annetun direktiivin 91/689/ETY säännöksiä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta saamaansa tuomiota C-33/2001? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta Kreikassa suojeltaisiin ympäristöä ja ihmisten terveyttä vaarallisten jätteiden valvomattomalta kaatamiselta ja varastoinnilta ja myös sellaisten kemiallisten aineiden kaatamiselta ja varastoinnilta (kuten PCB/PCT), joiden myrkyllisyys ja taipumus biokertyvyyteen ovat aivan erityinen uhka ympäristölle ja kansanterveydelle? |
| --- | --- |

2.

Noudattaako Kreikka vaarallisista jätteistä annetun direktiivin 91/689/ETY säännöksiä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta saamaansa tuomiota C-33/2001? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta Kreikassa suojeltaisiin ympäristöä ja ihmisten terveyttä vaarallisten jätteiden valvomattomalta kaatamiselta ja varastoinnilta ja myös sellaisten kemiallisten aineiden kaatamiselta ja varastoinnilta (kuten PCB/PCT), joiden myrkyllisyys ja taipumus biokertyvyyteen ovat aivan erityinen uhka ympäristölle ja kansanterveydelle?

| 3. | Onko komissio tietoinen siitä, että Kreikan viranomaiset suunnittelevat antavansa luvan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitoksen rakentamiseen asutulle alueelle Larymnaan, mikä merkitsee, että rikotaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä 85/337/ETY (2) sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY (3)? Mitä komissio aikoo tehdä ympäristönsuojelun ja yhteisön lainsäädännön noudattamisen osalta? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen siitä, että Kreikan viranomaiset suunnittelevat antavansa luvan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitoksen rakentamiseen asutulle alueelle Larymnaan, mikä merkitsee, että rikotaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä 85/337/ETY (2) sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY (3)? Mitä komissio aikoo tehdä ympäristönsuojelun ja yhteisön lainsäädännön noudattamisen osalta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. lokakuuta 2003)

| 1. | Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään taulukko, jossa on tiedot Kreikan komissiolle ilmoittamista vaarallisten jätteiden määristä (4).
  Näitä tietoja käytettiin laadittaessa komission kertomusta neuvostolle ja parlamentille (5).
  Komissiolla ei ole tietoa siitä, mistä kohteista vaaralliset jätteet ovat peräisin. |
| --- | --- |

1.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään taulukko, jossa on tiedot Kreikan komissiolle ilmoittamista vaarallisten jätteiden määristä (4).

Näitä tietoja käytettiin laadittaessa komission kertomusta neuvostolle ja parlamentille (5).

Komissiolla ei ole tietoa siitä, mistä kohteista vaaralliset jätteet ovat peräisin.

| 2. | Yhteisöjen tuomioistuin totesi 13. kesäkuuta 2002 antamassaan tuomiossa (6), että Helleenien tasavalta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen ja direktiivin 91/689/ETY mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole toimittanut säädetyssä määräajassa komissiolle kyseisen direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 27. kesäkuuta 1994 annetulla neuvoston direktiivillä, tarkoitettuja kaikkia tietoja. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle tuomion noudattamiseksi toteutetut toimenpiteet eli sen, että vaarallisten jätteiden loppukäsittelystä ja/tai hyödyntämisestä vastaavia laitoksia koskevat tiedot on toimitettu. Lisäksi Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet täten noudattaneensa direktiivin 91/689/ETY 8 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Näihin ilmoituksiin sisältyviä tietoja tutkitaan parhaillaan. Jos komissio katsoo, että 13. kesäkuuta 2002 annettua tuomiota ei ole pantu täytäntöön, se aloittaa EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn.
  Vaarallisten jätteiden loppukäsittelyn osalta komissio on saattanut EY:n tuomioistuimen käsiteltäväksi tapauksen (asia C-163/03), jossa se katsoo, että Kreikka ei ole noudattanut direktiivin 91/689/ETY 2 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Komission mukaan Kreikka ei ole toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä vaarallisten jätteiden kirjaamiseksi ja yksilöimiseksi Thriassio Pedion alueella paikassa, johon tällaisia jätteitä tuodaan, eikä se ole laatinut Thriassio Pedion alueen vaarallisten jätteiden huoltosuunnitelmaa.
  Lisäksi on syytä muistuttaa EY:n tuomioistuimen todenneen 5. kesäkuuta 2003 antamassaan tuomiossa (7), että Kreikka ei ole noudattanut polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien käsittelystä (PCB/PCT) 16. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/59/EY mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole laatinut säädetyssä määräajassa kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa ja 11 artiklassa tarkoitettua yhteenvetoa inventaarioluettelosta laitteista, joiden PCB-määrät ylittävät 5 dm3, suunnitelmaa inventaarioluettelossa olevien laitteiden ja niiden sisältämän PCB:n puhdistamiseksi ja/tai käsittelemiseksi eikä pääpiirteittäistä suunnitelmaa inventaarioluetteloon kuulumattomien laitteiden keräämiseksi ja myöhemmäksi käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

2.

Yhteisöjen tuomioistuin totesi 13. kesäkuuta 2002 antamassaan tuomiossa (6), että Helleenien tasavalta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen ja direktiivin 91/689/ETY mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole toimittanut säädetyssä määräajassa komissiolle kyseisen direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 27. kesäkuuta 1994 annetulla neuvoston direktiivillä, tarkoitettuja kaikkia tietoja. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle tuomion noudattamiseksi toteutetut toimenpiteet eli sen, että vaarallisten jätteiden loppukäsittelystä ja/tai hyödyntämisestä vastaavia laitoksia koskevat tiedot on toimitettu. Lisäksi Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet täten noudattaneensa direktiivin 91/689/ETY 8 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Näihin ilmoituksiin sisältyviä tietoja tutkitaan parhaillaan. Jos komissio katsoo, että 13. kesäkuuta 2002 annettua tuomiota ei ole pantu täytäntöön, se aloittaa EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn.

Vaarallisten jätteiden loppukäsittelyn osalta komissio on saattanut EY:n tuomioistuimen käsiteltäväksi tapauksen (asia C-163/03), jossa se katsoo, että Kreikka ei ole noudattanut direktiivin 91/689/ETY 2 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Komission mukaan Kreikka ei ole toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä vaarallisten jätteiden kirjaamiseksi ja yksilöimiseksi Thriassio Pedion alueella paikassa, johon tällaisia jätteitä tuodaan, eikä se ole laatinut Thriassio Pedion alueen vaarallisten jätteiden huoltosuunnitelmaa.

Lisäksi on syytä muistuttaa EY:n tuomioistuimen todenneen 5. kesäkuuta 2003 antamassaan tuomiossa (7), että Kreikka ei ole noudattanut polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien käsittelystä (PCB/PCT) 16. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/59/EY mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole laatinut säädetyssä määräajassa kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa ja 11 artiklassa tarkoitettua yhteenvetoa inventaarioluettelosta laitteista, joiden PCB-määrät ylittävät 5 dm3, suunnitelmaa inventaarioluettelossa olevien laitteiden ja niiden sisältämän PCB:n puhdistamiseksi ja/tai käsittelemiseksi eikä pääpiirteittäistä suunnitelmaa inventaarioluetteloon kuulumattomien laitteiden keräämiseksi ja myöhemmäksi käsittelemiseksi.

| 3. | Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/33/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY, liitteessä I olevassa 9 kohdassa mainitaan vaarallisten jätteiden poistolaitokset, joissa jätteet hävitetään polttamalla, kemiallisen käsittelyn avulla tai sijoittamalla kaatopaikalle. Kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaan direktiivin liitteessä I lueteltujen hankkeiden ympäristövaikutukset on arvioitava. Komissiolla ei ole käytössään tietoja, joiden perusteella voisi päätellä, että Larymnan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitosta koskevan hankkeen yhteydessä olisi rikottu asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on hallussaan tietoja, joilla voidaan osoittaa direktiivin 85/337/ETY rikkominen, häntä pyydetään toimittamaan ne komissiolle. |
| --- | --- |

3.

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/33/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY, liitteessä I olevassa 9 kohdassa mainitaan vaarallisten jätteiden poistolaitokset, joissa jätteet hävitetään polttamalla, kemiallisen käsittelyn avulla tai sijoittamalla kaatopaikalle. Kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaan direktiivin liitteessä I lueteltujen hankkeiden ympäristövaikutukset on arvioitava. Komissiolla ei ole käytössään tietoja, joiden perusteella voisi päätellä, että Larymnan myrkyllisten jätteiden käsittelylaitosta koskevan hankkeen yhteydessä olisi rikottu asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on hallussaan tietoja, joilla voidaan osoittaa direktiivin 85/337/ETY rikkominen, häntä pyydetään toimittamaan ne komissiolle.

---

(1)  EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20.

(2)  EYVL L 175, 5.7.1991, s. 40.

(3)  EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(4)  Ympäristö-, aluesuunnittelu- ja yleisten töiden ministeriön 6. joulukuuta 2002 päivätty kirje.

(5)  KOM(2003) 250 lopullinen.

(6)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 13. kesäkuuta 2002, komissio vastaan Helleenien tasavalta, asia C-33/01, oikeustapauskokoelma 2002, s. 5447.

(7)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 5. kesäkuuta 2003, komissio vastaan Helleenien tasavalta, asia C-83/02, ei ole vielä julkaistu.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/133 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/133

---

(2004/C 70 E/135)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   Georgsmarienhütte-terästehtaan tukeminen

Neue Osnabrücker Zeitung -sanomalehti julkaisi 1. maaliskuuta 2003 artikkelin Georgsmarienhütte GmbH -terästehtaan ja Georgsmarienhütten kaupungin välisestä tontin vaihdosta. Samainen lehti kertoi 23. huhtikuuta 2003 lisätietona, että Ala-Saksin osavaltio oli antanut kauppaa varten käyttöön 1,9 miljoonaa euroa. Maksu liittyi maa-alueeseen, jonka Georgsmarienhütten kaupunki oli ostanut terästehtaalta selvästi ylihintaan noin 15 miljoonalla Saksan markalla noin 10 vuotta sitten. EU oli jo kyseenalaistanut osan noin 80 miljoonan Saksan markan suuruisesta summasta, jonka Ala-Saksin osavaltio oli maksanut terästehtaalle noin 10 vuotta sitten. Toistuvat myynnit terästehtaan ja paikallisten viranomaisten välillä herättävät lisäksi epäilyksiä laittomista tuista.

| 1. | Missä määrin Ala-Saksin osavaltion maksamat 1,9 miljoonaa euroa ovat EU:n määräysten mukaisia? |
| --- | --- |

1.

Missä määrin Ala-Saksin osavaltion maksamat 1,9 miljoonaa euroa ovat EU:n määräysten mukaisia?

| 2. | Tiedotettiinko komissiolle kyseisen osavaltiohallituksen suorittamasta maksusta? |
| --- | --- |

2.

Tiedotettiinko komissiolle kyseisen osavaltiohallituksen suorittamasta maksusta?

| 3. | Voiko komissio kertoa, kuinka paljon ja milloin osavaltion Georgsmarienhütte-terästehtaalle antamista, EU:n kyseenalaistamista rahoista on tähän mennessä maksettu takaisin? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio kertoa, kuinka paljon ja milloin osavaltion Georgsmarienhütte-terästehtaalle antamista, EU:n kyseenalaistamista rahoista on tähän mennessä maksettu takaisin?

| 4. | Missä määrin terästehtaan käyttämän ”sulattolinjan” (Hüttenbahn) toistuvat, vuodesta 1990 alkaneet myynnit terästehtaan ja paikallisten viranomaisten välillä, mukaan luettuna viimeinen myynti Verkehrsgesellschaft Landkreis Osnabrück (VLO) -yhtiölle, ovat EU:n lainsäädännön mukaisia? |
| --- | --- |

4.

Missä määrin terästehtaan käyttämän ”sulattolinjan” (Hüttenbahn) toistuvat, vuodesta 1990 alkaneet myynnit terästehtaan ja paikallisten viranomaisten välillä, mukaan luettuna viimeinen myynti Verkehrsgesellschaft Landkreis Osnabrück (VLO) -yhtiölle, ovat EU:n lainsäädännön mukaisia?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(21. lokakuuta 2003)

| 1. | Kirjallisen kysymyksen sisältämän tiedon perusteella on mahdotonta sanoa, mihin tarkoitukseen osavaltio myönsi 1,9 miljoonaa euroa ja saiko Georgsmarienhütte-terästehdas tästä maksusta etua. Tässä vaiheessa ei siis ole mahdollista arvioida, onko maksu yhteisön sääntöjen mukainen. Komissio pyytää Saksalta tietoja tontin vaihdosta ja Niedersachsenin osavaltion suorittamasta 1,9 miljoonan euron maksusta. |
| --- | --- |

1.

Kirjallisen kysymyksen sisältämän tiedon perusteella on mahdotonta sanoa, mihin tarkoitukseen osavaltio myönsi 1,9 miljoonaa euroa ja saiko Georgsmarienhütte-terästehdas tästä maksusta etua. Tässä vaiheessa ei siis ole mahdollista arvioida, onko maksu yhteisön sääntöjen mukainen. Komissio pyytää Saksalta tietoja tontin vaihdosta ja Niedersachsenin osavaltion suorittamasta 1,9 miljoonan euron maksusta.

| 2. | Osavaltion hallituksen suorittamasta maksusta ei ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

2.

Osavaltion hallituksen suorittamasta maksusta ei ilmoitettu komissiolle.

| 3. | Kuten jo arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0057/01 annetussa vastauksessa (1) mainittiin, Saksan liittohallitus toimitti komissiolle tammikuussa 2000 tietoja, joiden mukaan Georgs-marienhütte-terästehdas oli maksanut takaisin 46 miljoonan Saksan markan suuruisen valtiontuen korkoineen Niedersachsenin osavaltiolle.
  Vastauksessa kerrottiin myös, että Saksan liittohallitus lisäksi toimitti komissiolle 8. toukokuuta 2000 tietoja, joiden mukaan Westerkampin tontin myynti oli peruutettu.
  Georgsmarienhütte Holding GmbH on siis maksanut takaisin kaiken yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun valtiontuen Niedersachsenin osavaltiolle. |
| --- | --- |

3.

Kuten jo arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0057/01 annetussa vastauksessa (1) mainittiin, Saksan liittohallitus toimitti komissiolle tammikuussa 2000 tietoja, joiden mukaan Georgs-marienhütte-terästehdas oli maksanut takaisin 46 miljoonan Saksan markan suuruisen valtiontuen korkoineen Niedersachsenin osavaltiolle.

Vastauksessa kerrottiin myös, että Saksan liittohallitus lisäksi toimitti komissiolle 8. toukokuuta 2000 tietoja, joiden mukaan Westerkampin tontin myynti oli peruutettu.

Georgsmarienhütte Holding GmbH on siis maksanut takaisin kaiken yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun valtiontuen Niedersachsenin osavaltiolle.

| 4. | Saksan liittohallituksen mukaan Georgsmarienhütte-terästehdas ei saanut merkittäviä voittoja, kun Klöckner Werke myi Hüttenbahnin (1978) ja Georgsmarienhütte-terästehdas osti sen uudelleen (1996). Komissio ei siis ole näiden tietojen perusteella sitä mieltä, että valtiontukea myönnettiin tässä tapauksessa.
  Komissiolla ei ole tietoa Georgsmarienhütte-terästehtaan suorittamasta Hüttenbahnin myynnistä Verkehrsgesellschaft Landkreis Osnabrückille (Osnabrückin piirikunnan yritys). Komissio pyytää lisätietoja tästä kaupasta Saksalta. |
| --- | --- |

4.

Saksan liittohallituksen mukaan Georgsmarienhütte-terästehdas ei saanut merkittäviä voittoja, kun Klöckner Werke myi Hüttenbahnin (1978) ja Georgsmarienhütte-terästehdas osti sen uudelleen (1996). Komissio ei siis ole näiden tietojen perusteella sitä mieltä, että valtiontukea myönnettiin tässä tapauksessa.

Komissiolla ei ole tietoa Georgsmarienhütte-terästehtaan suorittamasta Hüttenbahnin myynnistä Verkehrsgesellschaft Landkreis Osnabrückille (Osnabrückin piirikunnan yritys). Komissio pyytää lisätietoja tästä kaupasta Saksalta.

---

(1)  EYVL C 235 E, 21.8.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/134 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/134

---

(2004/C 70 E/136)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2734/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   EU:n tietoliikenteen salakielisyys

Echelon-järjestelmää koskevassa kertomuksessa suositeltiin, että komissio pitäisi koodata tietoliikenteensä salakieliseksi. Voiko komissio ilmoittaa, miten se on edistynyt erityisesti merentakaisten edustustojensa tietoliikenteen salakielisyyden varmistamisessa?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(4. marraskuuta 2003)

Komissio on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sen tietoliikenteen turvallisuuteen liittyviä ominaisuuksia kehitetään Echelon-järjestelmää koskevassa kertomuksessa todettujen riskien huomioon ottamiseksi asianmukaisella tavalla.

Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa järjestelmävalintojen osalta. Arvoisa parlamentin jäsen varmastikin ymmärtää, että vastatessaan parlamentin jäsenen kysymykseen komissio ei turvallisuussyistä voi kertoa asiasta tämän yksityiskohtaisemmin. Hän voi kuitenkin saada seikkaperäisemmän selvityksen ottamalla suoraan yhteyttä kyseiseen komission yksikköön.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/135

---

(2004/C 70 E/137)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2740/03

esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   EU:n tukiohjelmiin liittyvien pikkusummien takaisinperintä

Viime aikoina on valitettu yhtä useammin siitä, että EU:n tukiohjelmista myönnettyjen määrärahojen käyttö täytyy tilittää niin tarkkaan, että joskus jopa muutaman sentin pikkusummia täytyy periä takaisin.

Valtavan työmäärän lisäksi syntyy suhteettoman suuria kustannuksia. Vastaavien paikallisten tukiohjelmien yhteydessä voidaan useimmiten käyttää harkintaa, jotta pikkusummia ei tarvitse vaatia takaisin.

Onko komissio tietoinen ongelmasta?

Aikooko komissio järjestää tukiohjelmat tulevaisuudessa siten, että harkinnan käyttö on sallittua pikkusummien tilityksen yhteydessä?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 2003)

Suorassa hallinnoinnissa komissio soveltaa saamistensa perimisessä varainhoitoasetuksen säännöksiä (1) sekä kyseisen asetuksen soveltamisohjeita (2).

Soveltamisohjeiden 79 artiklan mukaan ”Saamisen vahvistamiseksi toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, että (...) g) moitteettoman varainhoidon periaatetta erityisesti 87 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja perusteita on noudatettu.” Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että tulojen ja menojen hyväksyjän on arvioitava perintäkulut suhteessa perittävän saamisen määrään sekä mahdollinen perinnästä luopumisen vaikutus yhteisöjen julkisuuskuvaan.

Komission tilinpitäjä muistuttaa säännöllisesti tästä säännöksestä, joka on vastaus parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyyn huoleen, saamisten vahvistamisesta omalta osaltaan vastuussa olevia tulojen ja menojen hyväksyjiä.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002.

(2)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, EYVL L 357, 31.12.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/135

---

(2004/C 70 E/138)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2754/03

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle

(15. syyskuuta 2003)

Aihe:   Komission kielenkääntäjien työskentelymahdollisuudesta kotimaissaan

Minulle on esitetty ajatus komission kielenkääntäjien nykyistä joustavammasta mahdollisuudesta työskennellä kotimaassaan. Nykytekniikalla tämä on täysin mahdollista. Komission virka- ja sopimussuhteisten kielenkääntäjien keskuudessa ”pakollisen” sijoittumisen Brysseliin on koettu huonontavan elämisen laatua.

Erityisen ongelmallisiksi on koettu asumiskustannusten määrä sekä suurkaupunkimiljööseen asettumisesta aiheutuvat vaikeudet henkilökohtaisessa elämässä. On myös huomattava, että kielenkääntäjien työskentely kotimaissaan vähentäisi komissiolle aiheutuvia kustannuksia. Kielenkääntäjien kulttuurintuntemuksen säilyttämiseksi, ja sitä kautta ammattitaidon ylläpitämiseksi pysyvämpi oleskelu kotimaassa olisi niin ikään erityisen tärkeää.

Kysynkin komissiolta, voidaanko kielenkääntäjien työskentelyä joustavoittaa nykyisestä mahdollistamalla pääsääntöinen työskentely kotimaasta käsin?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Komissio ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen mielipiteen, mutta sen on todettava, että kääntäjinä työskentelevillä virkamiehillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muillakin virkamiehillä ja heidät on otettu työhön samoilla Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavien asetusten ja määräysten mukaisilla ehdoilla. Näin ollen heidän on noudatettava henkilöstösääntöjen 20 artiklaa, jossa säädetään, että:

| | Virkamiehen on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä hoitamista. |
| --- | --- |

Virkamiehen on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä hoitamista.

Niinpä ei normaalisti pidettäisi henkilöstösääntöjen mukaisena, että virkamiesten, jotka eivät ole kotoisin siitä maasta, jossa he työskentelevät, sallittaisiin työskennellä kotimaastaan käsin vakinaisessa, kokopäiväisessä työsuhteessa. Sama järjestely koskee myös kääntäjiä, jotka on otettu palvelukseen erikoistapauksissa ylimääräisiksi tai väliaikaisiksi toimihenkilöiksi.

Komissiolla ei ole aikomusta poiketa tästä järjestelystä etätyön käyttöönoton yhteydessä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/136 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/136

---

(2004/C 70 E/139)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2757/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe:   Pohjois-Korean ydinasekriisi

Pekingissä käytiin äskettäin Pohjois-Korean ydinasekriisin ratkaisemiseen tähtääviä neuvotteluja, joihin osallistuivat Pohjois-Korean, Etelä-Korean, Kiinan, Japanin, Venäjän ja Yhdysvaltojen edustajat.

Euroopan unioni on Pohjois-Korealle annettavan humanitaarisen avun suurin rahoittaja, mikä käy ilmi humanitaarisen avun toimistoa koskevasta komission viimeisimmästä kertomuksesta (1). Suuri osa Aasiaan toimitettavasta EU:n humanitaarisesta avusta onkin kohdistettu Pohjois-Koreaan.

Thessalonikin huippukokouksessa annetuissa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmissä Euroopan unioni ”vahvistaa olevansa valmis edistämään monenvälisen diplomaattisen ratkaisun löytämistä kriisiin”.

Voiko neuvosto selittää, miksi Euroopan unioni ei ollut edustettuna Pekingissä käydyissä neuvotteluissa?

Miten neuvosto aikoo toimia sen varmistamiseksi, että Euroopan edustajat voivat osallistua tuleviin poliittisiin ja diplomaattisiin neuvotteluihin Pohjois-Korean ydinaseohjelman lopettamista koskevasta arkaluonteisesta kysymyksestä?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

EU tukee voimakkaasti kuuden osapuolen diplomaattisia pyrkimyksiä päästä ratkaisuun Pohjois-Korean ydinasekysymyksessä. EU toivoo, että prosessi johtaa pian konkreettisiin toimiin jännityksen lieventämiseksi alueella sekä edistymiseen Korean niemimaan ydinaseettomuutta kohden, joka on kansainväliselle yhteisölle ensisijaisen tärkeä asia.

EU on edelleen valmis edistämään kansainvälisiä pyrkimyksiä asioiden eteen päin viemiseksi ja toimii tiiviissä neuvotteluyhteydessä pääasiallisten toimijoiden kanssa. Se harkitsee, miten se voisi aikanaan tukea monenvälisiä neuvotteluja toimien yhteistyössä kuuden asianosaisen maan hallitusten kanssa.

---

(1)  KOM(2003)430.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/137 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/137

---

(2004/C 70 E/140)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2766/03

esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe:   Kansainväliset petokset rakennusalalla

Tämän vuoden tammikuussa esitin komissiolle kysymyksiä belgialaisten ja saksalaisten rakennusyritysten mahdollisesta osallistumisesta laittomaan toimintaan rakennusalalla Alankomaissa. Lisäksi oli kyse alankomaalaisten yritysten solmimista kielletyistä hinta- ja urakkasopimuksista muissa jäsenvaltioissa.

Komissio ilmoitti vastauksessaan, että Alankomaiden kilpailuviranomaiset (Nederlandse Mededingingsautoriteit, NMA) tutkii useita tapauksia ja antaa säännöllisesti komissiolle asiasta tietoja. Komissio ilmoitti puuttuvansa asiaan sitten, kun se on saanut luotettavia tietoja kartelloitumisesta, joka vaikuttaa merkittävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| 1. | Katsooko komissio NMA:n antamien tietojen perusteella, että on kyse laittomasta kartellien muodostamisesta? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio NMA:n antamien tietojen perusteella, että on kyse laittomasta kartellien muodostamisesta?

| 2. | Mikäli vastaus on myönteinen, onko komissio ryhtynyt asian johdosta toimiin? |
| --- | --- |

2.

Mikäli vastaus on myönteinen, onko komissio ryhtynyt asian johdosta toimiin?

| 3. | Onko NMA antanut komissiolle tietoja uusista tapauksista, jotka koskevat yritysten laitonta kartelloitumista? |
| --- | --- |

3.

Onko NMA antanut komissiolle tietoja uusista tapauksista, jotka koskevat yritysten laitonta kartelloitumista?

| 4. | Mikäli vastaus on myönteinen, mikä on komission kanta asiaan? |
| --- | --- |

4.

Mikäli vastaus on myönteinen, mikä on komission kanta asiaan?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2003)

| 1. ja 2. | Kuten mainittiin arvoisan Parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0308/03 annetussa vastauksessa (1), komissio on saanut tietoja Alankomaiden rakennusalan markkinoiden väitetyistä petos- ja hintakartellitapauksista kansalliselta kilpailuviranomaiselta (NMa) ja tiedotusvälineistä. Se on myös kuullut väitteistä, että muut kuin hollantilaiset yritykset ovat osallistuneet tähän toimintaan Alankomaiden markkinoilla ja että hollantilaiset yritykset ovat osallistuneet tällaiseen toimintaan ulkomaisilla markkinoilla.
  Komissio ei kuitenkaan aio puuttua NMa:n suorittamiin tutkimuksiin Alankomaiden rakennusalalla. Komission tietojen mukaan NMa ottaa huomioon ulkomaisten yritysten mahdollisen osallisuuden näissä tutkimuksissa, minkä vuoksi komissio ei ole aloittanut erillisiä muodollisia tutkimuksia.
  Kun väitetty rikkominen tapahtuu yhdessä jäsenvaltiossa, kansallinen kilpailuviranomainen on usein paras elin tutkimaan sitä. Jos tapaus kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, komissio voi päättää, että komission toteuttama tutkimus on yhteisön edun mukaista.
  Komissio tutkii esimerkiksi parhaillaan EU:n kilpailusääntöjen mahdollista rikkomista bitumintuotannossa. Tutkimus, joka liittyy kansallisten markkinoiden, kuten Alankomaiden, kartelleihin, koskee bitumin tuottajien ja pääasiakkaiden, esimerkiksi tienrakennusyrityksien, liiketoimia. |
| --- | --- |

1. ja 2.

Kuten mainittiin arvoisan Parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0308/03 annetussa vastauksessa (1), komissio on saanut tietoja Alankomaiden rakennusalan markkinoiden väitetyistä petos- ja hintakartellitapauksista kansalliselta kilpailuviranomaiselta (NMa) ja tiedotusvälineistä. Se on myös kuullut väitteistä, että muut kuin hollantilaiset yritykset ovat osallistuneet tähän toimintaan Alankomaiden markkinoilla ja että hollantilaiset yritykset ovat osallistuneet tällaiseen toimintaan ulkomaisilla markkinoilla.

Komissio ei kuitenkaan aio puuttua NMa:n suorittamiin tutkimuksiin Alankomaiden rakennusalalla. Komission tietojen mukaan NMa ottaa huomioon ulkomaisten yritysten mahdollisen osallisuuden näissä tutkimuksissa, minkä vuoksi komissio ei ole aloittanut erillisiä muodollisia tutkimuksia.

Kun väitetty rikkominen tapahtuu yhdessä jäsenvaltiossa, kansallinen kilpailuviranomainen on usein paras elin tutkimaan sitä. Jos tapaus kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, komissio voi päättää, että komission toteuttama tutkimus on yhteisön edun mukaista.

Komissio tutkii esimerkiksi parhaillaan EU:n kilpailusääntöjen mahdollista rikkomista bitumintuotannossa. Tutkimus, joka liittyy kansallisten markkinoiden, kuten Alankomaiden, kartelleihin, koskee bitumin tuottajien ja pääasiakkaiden, esimerkiksi tienrakennusyrityksien, liiketoimia.

| 3. | NMa ei ole velvoitettu ilmoittamaan komissiolle mahdollisista uusista kartellitapauksista, joita se tutkii. On kylläkin sovittu käytännöstä, että NMa ilmoittaa komissiolle käynnissä olevista kartelli-tapauksista, jos ne ovat komission kannalta kiinnostavia. |
| --- | --- |

3.

NMa ei ole velvoitettu ilmoittamaan komissiolle mahdollisista uusista kartellitapauksista, joita se tutkii. On kylläkin sovittu käytännöstä, että NMa ilmoittaa komissiolle käynnissä olevista kartelli-tapauksista, jos ne ovat komission kannalta kiinnostavia.

| 4. | Komissio ei ole hiljattain tehnyt päätöksiä, jotka olisi tehty Alankomaiden kilpailuviranomaiselta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

4.

Komissio ei ole hiljattain tehnyt päätöksiä, jotka olisi tehty Alankomaiden kilpailuviranomaiselta saatujen tietojen perusteella.

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 81.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/138 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/138

---

(2004/C 70 E/141)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2768/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(16. syyskuuta 2003)

Aihe:   Ellinika Navpigia -yhtiö ja OSE:n tilausten toimitus

Kreikan lehdistössä esiintyneiden tietojen ja virallisten tiedonantojenkin mukaan yritys nimeltä Ellinika Navpigia A.E. on ilmoittanut, ettei se kykene toimittamaan sovitussa ajassa Kreikan rautatieyhtiön (OSE:n) sille ohjelmasopimusten pohjalta jättämiä liikkuvan kaluston tilauksia (lähijunien vaunut, makuuvaunut, matkustajavaunut jne.). Näissä vuoden 1997 lopussa allekirjoitetuissa ohjelmasopimuksissa, joiden arvo oli noin 180 miljardia drakmaa, oli määräyksiä sakoista ja korvauksista, mikäli Ellinika Navpigia ei vastaisi velvoitteistaan.

| 1. | Jos OSE ei vaadi niiden sakkojen ja korvausten maksua, jotka Ellinika Navpigia on velvollinen suorittamaan ohjelmasopimuksen perusteella tehtyjen tilausten jäädessä toimittamatta, syntyykö tästä kilpailuun tai valtion tukiin liittyviä oikeudellisia ongelmia? |
| --- | --- |

1.

Jos OSE ei vaadi niiden sakkojen ja korvausten maksua, jotka Ellinika Navpigia on velvollinen suorittamaan ohjelmasopimuksen perusteella tehtyjen tilausten jäädessä toimittamatta, syntyykö tästä kilpailuun tai valtion tukiin liittyviä oikeudellisia ongelmia?

| 2. | Vaikka tilausten tekeminen OSE:n ja Ellinika Navpigia -yhtiön välisten ohjelmasopimusten puitteissa tapahtui siinä tarkoituksessa, että tuettaisiin kotimaista teollisuutta ja tuotantoa sekä ylläpidettäisiin työllisyyttä, yhtiö luovutti myöhemmin suuren osan tilauksista (noin 103 miljardin drakman arvoinen osuus) ulkomaisille yrityksille. Katsooko komissio, että tilausten siirtäminen kolmansille osapuolille oli sopusoinnussa ohjelmasopimuksen hyväksymisehtojen kanssa? |
| --- | --- |

2.

Vaikka tilausten tekeminen OSE:n ja Ellinika Navpigia -yhtiön välisten ohjelmasopimusten puitteissa tapahtui siinä tarkoituksessa, että tuettaisiin kotimaista teollisuutta ja tuotantoa sekä ylläpidettäisiin työllisyyttä, yhtiö luovutti myöhemmin suuren osan tilauksista (noin 103 miljardin drakman arvoinen osuus) ulkomaisille yrityksille. Katsooko komissio, että tilausten siirtäminen kolmansille osapuolille oli sopusoinnussa ohjelmasopimuksen hyväksymisehtojen kanssa?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(4. marraskuuta 2003)

| 1. | Jos julkinen yritys, kuten Kreikan rautatieorganisaatio (OSE), ei vaadi korvausta sopimusvelvollisuuksien rikkomisesta, kyseessä saattaa olla toimenpide, jota voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Asiaan kuitenkin vaikuttavat monet tekijät, kuten täsmälliset sopimusehdot, esim. kalustotoimitusten määräaika, toimituksen myöhästymistä tai peruuntumista koskevat seuraamuslausekkeet jne. Komissiolla ei ole riittävästi tietoa näistä seikoista, jotta se voisi vastata arvoisan Parlamentin jäsenen kysymykseen.
  Lisäksi on korostettava, että julkisten yritysten toteuttamat toimenpiteet, joiden tuloksena annetaan taloudellista etua, on voitava lukea valtion toimenpiteiksi, jotta niitä voitaisiin pitää valtiontukena. Se, että OSE on valtion määräysvallassa oleva yritys, ei sinänsä ole riittävä syy pitää yrityksen toteuttamia toimenpiteitä valtion toimenpiteinä.
  Vaikka arvoisan parlamentin jäsenen esittämien tietojen perusteella ei voida ratkaista valtiontukikysymystä, komissio ottaa huomioon asiaan liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

1.

Jos julkinen yritys, kuten Kreikan rautatieorganisaatio (OSE), ei vaadi korvausta sopimusvelvollisuuksien rikkomisesta, kyseessä saattaa olla toimenpide, jota voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Asiaan kuitenkin vaikuttavat monet tekijät, kuten täsmälliset sopimusehdot, esim. kalustotoimitusten määräaika, toimituksen myöhästymistä tai peruuntumista koskevat seuraamuslausekkeet jne. Komissiolla ei ole riittävästi tietoa näistä seikoista, jotta se voisi vastata arvoisan Parlamentin jäsenen kysymykseen.

Lisäksi on korostettava, että julkisten yritysten toteuttamat toimenpiteet, joiden tuloksena annetaan taloudellista etua, on voitava lukea valtion toimenpiteiksi, jotta niitä voitaisiin pitää valtiontukena. Se, että OSE on valtion määräysvallassa oleva yritys, ei sinänsä ole riittävä syy pitää yrityksen toteuttamia toimenpiteitä valtion toimenpiteinä.

Vaikka arvoisan parlamentin jäsenen esittämien tietojen perusteella ei voida ratkaista valtiontukikysymystä, komissio ottaa huomioon asiaan liittyvät ongelmat.

| 2. | Arvoisan parlamentin jäsenen toinen kysymys ei tunnu koskevan ristiriitaa yhteisön lainsäädäntöön nähden. Sen sijaan lauseke, joka ei anna kreikkalaisille yrityksille mahdollisuutta luovuttaa tilauksia ulkomaisille yrityksille, voitaisiin katsoa yhteisön lainsäädännön vastaiseksi. |
| --- | --- |

2.

Arvoisan parlamentin jäsenen toinen kysymys ei tunnu koskevan ristiriitaa yhteisön lainsäädäntöön nähden. Sen sijaan lauseke, joka ei anna kreikkalaisille yrityksille mahdollisuutta luovuttaa tilauksia ulkomaisille yrityksille, voitaisiin katsoa yhteisön lainsäädännön vastaiseksi.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/139 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/139

---

(2004/C 70 E/142)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2773/03

esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle

(16. syyskuuta 2003)

Aihe:   Hälytyskeskusten henkilöstöä koskevat säännökset EU:n jäsenvaltioissa

Eräs Tanskan kansalainen oli autolomalla Italiassa, missä italialainen kuorma-auto törmäsi hänen autoonsa moottoritiellä. Kuorma-auton kuljettaja kieltäytyi pysähtymästä tien sivuun ja ajoi tiehensä. Sen jälkeen tanskalaisen auton kuljettaja yritti saada yhteyden poliisin soittamalla numeroon 113. Siinä numerossa ei kuitenkaan ollut ketään, joka olisi ymmärtänyt englantia tai saksaa. Neljän soiton jälkeen asianomainen luopui yrityksistä saada yhteys poliisiin. Tanskalaisen auton kuljettaja selviytyi tästä kokemuksesta ilman fyysisiä vammoja, mutta törmäyksessä olisi voinut käydä paljon huonomminkin.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä EU:n jäsenvaltioiden hälytyskeskusten henkilöstöä koskevissa säännöksissä määrätään vieraiden kielten taidosta? Onko komission mielestä hyväksyttävää, että toisen EU:n jäsenvaltion kansalainen ei voi saada yhteyttä poliisiin hälytyskeskusten henkilöstön kielitaidottomuuden vuoksi?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(24. lokakuuta 2003)

Komission toiminta unionin poliisiyhteistyössä määräytyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 artiklan perusteella. Siinä määritellään jäsenvaltioiden yhteiseen toimintaan kuuluvat alat. Hätäkeskusten säännöt ja sisäinen organisaatio ovat yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla. Sopimuksen 33 artiklassa yleisen järjestyksen ylläpitäminen ja sisäisen turvallisuuden suojaaminen sisällytetään jäsenvaltioiden vastuualueeseen.

Näin ollen ei ole olemassa yhteisön säännöksiä hätäkeskuksissa työskentelevän henkilöstön suhteista henkilöihin, jotka eivät puhu maan kieltä. Komissio kuitenkin katsoo, että vapauteen, oikeuteen ja turvallisuuteen perustuvan alueen toteuttamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltioiden poliisit osaavat ainakin yhtä vierasta kieltä voidakseen vastata muiden maiden kansalaisten pyyntöihin. Tämä näkökohta on otettu huomioon yhteisön rahoitusohjelmassa (AGIS), ja osa varoista on varattu hankkeisiin, joilla parannetaan poliisien valmiuksia vastata tämän uuden alueen haasteisiin. Myös Euroopan poliisiakatemia edistää vieraiden kielten oppimista poliisipäällystön koulutusohjelmassa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/140

---

(2004/C 70 E/143)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2774/03

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(16. syyskuuta 2003)

Aihe:   Hamasin määritteleminen terroristijärjestöksi

| 1. | Määritteleekö komissio Hamasin terroristijärjestöksi? |
| --- | --- |

1.

Määritteleekö komissio Hamasin terroristijärjestöksi?

| 2. | Jollei määrittele, miten komissio perustelee kantansa? |
| --- | --- |

2.

Jollei määrittele, miten komissio perustelee kantansa?

| 3. | Uskooko komissio, että kieltäytymällä määrittelemästä Hamasia terroristijärjestöksi se vaarantaisi vakavasti rauhan Lähi-idässä rauhanprosessin kriittisessä vaiheessa? |
| --- | --- |

3.

Uskooko komissio, että kieltäytymällä määrittelemästä Hamasia terroristijärjestöksi se vaarantaisi vakavasti rauhan Lähi-idässä rauhanprosessin kriittisessä vaiheessa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(10. lokakuuta 2003)

Unioni on Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) turvallisuusneuvoston antaman päätöslauselman 1373(2001) lisäksi hyväksynyt yhteisen kannan 2001/931/YUTP erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi (1). Yhteisen kannan mukaan näitä erityistoimenpiteitä sovelletaan terroritekoihin sekaantuneisiin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin, jotka luetellaan yhteisen kannan liitteessä. Luettelon laatimisesta ja päivityksestä vastaa neuvosto.

Joulukuussa 2001 neuvosto lisäsi luetteloon Hamasin terroristisiiven Izz al-Din al-Qassemin. Syyskuussa 2003 se päätti sisällyttää luetteloon Hamasin kokonaisuudessaan (2).

Luetteloon sisällyttäminen tarkoittaa pääasiallisesti sitä, että jäsenvaltiot antavat toisilleen mahdollisimman paljon apua terrorismin ehkäisemisessä ja torjumisessa poliisiyhteistyön ja rikosoikeudellisen yhteistyön kautta (3) ja että tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27 päivänä joulukuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2580/2001 (4) säädettyjä rahoitusrajoitteita sovelletaan.

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001.

(2)  Yhteinen kanta 2003/651/YUTP, EUVL L 229, 13.9.2003.

(3)  Yhteistyön yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan neuvoston päätöksessä 2003/48/JAI, EUVL L 16, 22.1.2003, s. 68.

(4)  EYVL L 344, 28.12.2001. Ks. myös tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta 12 päivänä syyskuuta 2003 tehty neuvoston päätös 2003/646/EY, EUVL L 229, 13.9.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/140

---

(2004/C 70 E/144)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN), Antonio Mussa (UEN) ja Adriana Poli Bortone (UEN) neuvostolle

(17. syyskuuta 2003)

Aihe:   Vaalit Albaniassa

Albanian kansa valitsee uuden kansalliskokouksen 10. lokakuuta 2003. Etyj yrittää tehdä vaaliprosessista avoimemman, ja se tutkii mahdollisuuksia vaaliprosessin tehokkaaseen uudistamiseen. Siksi Etyj on selkeästi kehottanut, että kansallinen vaalikomitea heijastaisi maan poliittista tilannetta ja että sen jäseninä olisi nykyisen enemmistön ja opposition edustajia, kumpiakin yhtä monta (3 + 3).

Voisiko komissio ilmoittaa,

| 1. | onko se tietoinen, että tällä hetkellä kyseinen vaalikomitea onkin muodostunut viidestä nykyisen sosialistisen enemmistön edustajasta ja vain kahdesta demokraattisen opposition edustajasta, |
| --- | --- |

1.

onko se tietoinen, että tällä hetkellä kyseinen vaalikomitea onkin muodostunut viidestä nykyisen sosialistisen enemmistön edustajasta ja vain kahdesta demokraattisen opposition edustajasta,

| 2. | eikö se ole sitä mieltä, että näin muodostunut vaalikomitea ei ole tasapuolinen ja että tämä voi aiheuttaa vakavia epäilyjä puolueellisuudesta, |
| --- | --- |

2.

eikö se ole sitä mieltä, että näin muodostunut vaalikomitea ei ole tasapuolinen ja että tämä voi aiheuttaa vakavia epäilyjä puolueellisuudesta,

| 3. | eikö sen mielestä olisi tarpeellista perustaa vaalitarkkailuryhmä, joka seuraisi koko vaalia 10. lokakuuta? |
| --- | --- |

3.

eikö sen mielestä olisi tarpeellista perustaa vaalitarkkailuryhmä, joka seuraisi koko vaalia 10. lokakuuta?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto on täysin tietoinen Albaniassa 12. lokakuuta 2003 pidettyjen paikallisvaalien merkityksestä. Neuvosto (ulkosuhteet) korosti päätelmissään 29. syyskuuta 2003, ”että rehellisten ja moitteettomasti sujuvien paikallisvaalien järjestäminen lokakuussa on osa prosessia, joka tuo Albaniaa lähemmäksi Euroopan unionia.”

Etyjin ja ODIHR:n vaalitarkkailijavaltuuskunta, johon monet EU:n jäsenvaltiot olivat lähettäneet jäseniä, seurasi Albanian paikallisvaaleja 12. lokakuuta 2003 sekä uuden vaalilain täytäntöönpanoa ja vaali-komitean toimintaa. Albanian paikallisvaalien toimittamista koskeva kansainvälinen arviointi laaditaan pian vaalien jälkeen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/141 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/141

---

(2004/C 70 E/145)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2800/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(17. syyskuuta 2003)

Aihe:   18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N: o 1227/2001 soveltaminen

Portugalin veroviranomaiset ilmoittivat äskettäin Euroopan yhteisön ja Marokon kalastussopimuksen puitteissa (asetus (EY) N:o 1227/2001 (1)) kalastaneille aluksille ja miehistöille toiminnan väliaikaisen keskeytymisen vuoksi myönnetyn tuen vastaanottajille, että heidän on maksettava tuesta tuloveroa.

| 1. | Onko tällaista tukea komission mielestä pidettävä eräänlaisena työttömyyskorvauksena, josta Portugalin verolain mukaan ei pidä maksaa tuloveroa, vai onko se pikemminkin muunlaista tukea, jolloin sen verottaminen olisi perusteltua? |
| --- | --- |

1.

Onko tällaista tukea komission mielestä pidettävä eräänlaisena työttömyyskorvauksena, josta Portugalin verolain mukaan ei pidä maksaa tuloveroa, vai onko se pikemminkin muunlaista tukea, jolloin sen verottaminen olisi perusteltua?

| 2. | Sopiiko Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettu periaate kansalaisten yhdenvertaisuudesta lain edessä yhteen sen kanssa, että kahden maan, Portugalin ja Espanjan kansalaisille, jotka ovat myös Euroopan kansalaisia, on myönnetty erilainen määrä tukea? |
| --- | --- |

2.

Sopiiko Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettu periaate kansalaisten yhdenvertaisuudesta lain edessä yhteen sen kanssa, että kahden maan, Portugalin ja Espanjan kansalaisille, jotka ovat myös Euroopan kansalaisia, on myönnetty erilainen määrä tukea?

| 3. | Eikö kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä koskeva yhteisön lainsäädäntö, jossa edellytetään myös kansallista rahoitusta yhteisön toimenpiteissä, menetä käytännössä merkityksensä, jos kansallinen rahoitusosuus peritään kokonaisuudessaan tai osittain takaisin verotuksen avulla? |
| --- | --- |

3.

Eikö kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä koskeva yhteisön lainsäädäntö, jossa edellytetään myös kansallista rahoitusta yhteisön toimenpiteissä, menetä käytännössä merkityksensä, jos kansallinen rahoitusosuus peritään kokonaisuudessaan tai osittain takaisin verotuksen avulla?

| 4. | Entä pitääkö komissio hyödyllisenä tehdä kiireellisesti selväksi Portugalin viranomaisille oma kantansa tähän kysymykseen, jotta tukijärjestelmän edunsaajat voisivat tietää kuinka paljon tukea he todellisuudessa voivat saada? |
| --- | --- |

4.

Entä pitääkö komissio hyödyllisenä tehdä kiireellisesti selväksi Portugalin viranomaisille oma kantansa tähän kysymykseen, jotta tukijärjestelmän edunsaajat voisivat tietää kuinka paljon tukea he todellisuudessa voivat saada?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(24. lokakuuta 2003)

Koska yhteisön ja Marokon kalastussopimusta ei uusittu, neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 2561/2001 (2) vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämisestä. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1227/2001 (3) säädetään jo tietyistä poikkeuksista asetuksen (EY) N:o 2792/1999 (4) säännöksiin, jotta Marokko-erityistoimen oikeudellista kehystä voidaan mukauttaa.

Kalastajille toiminnan tilapäisestä keskeyttämisestä maksettavien korvausten myöntämistä koskeva oikeusperusta on neuvoston 17. joulukuuta 1999 antaman asetuksen (EY) N:o 2792/1999 16 artikla. Asetusta muutettiin viimeksi neuvoston 20. joulukuuta 2002 antamalla asetuksella (EY) N:o 2369/2002 (5).

Kyseisen artiklan mukaisesti kansallisten hallintoviranomaisten tehtävänä on määrittää korvausten yksittäiset määrät tarkoituksenmukaisten parametrien perusteella. Näin ollen espanjalaisille ja portugalilaisille kalastajille maksettavat korvaukset ovat erisuuruisia.

Alaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti (6) tuet maksetaan ilman pidätyksiä. Tuloverotukseen liittyvät kysymykset kuuluvat kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja jäsenvaltioiden tulee korvauksia vahvistaessaan ottaa huomioon oma lainsäädäntönsä.

---

(1)  EYVL L 168, 23.6.2001, s. 1.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2561/2001, annettu 17 päivänä joulukuuta 2001, vuoteen 1999 asti Marokon kalastussopimuksen alaisina olleiden alusten ja kalastajien toimintasuunnan muuttamisen edistämisestä, EYVL L 344, 28.12.2001.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1227/2001, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2001, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta, EYVL L 168, 23.6.2001.

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä, EYVL L 337, 30.12.1999.

(5)  EYVL L 358, 31.12.2002.

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999. Katso 42 artikla.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/142 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/142

---

(2004/C 70 E/146)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2824/03

esittäjä(t): Marie Isler Béguin (Verts/ALE) komissiolle

(18. syyskuuta 2003)

Aihe:   Moottoritie A28 ja luontotyyppidirektiivi

Käytettävissä olevista tiedoista käy selvästi ilmi, että A28-moottoritien rakennustyöt jatkuvat ja erityisesti 40 kilometrin matkalla Toursin kaupungista Loiren laaksoon (Sarthe) tehdään parhaillaan maansiirtotöitä.

Tämä osoittaa, että Ranskan viranomaiset aikovat jatkaa tienrakennustöitä Montabonin ja Ecommoyn välisellä alueella, eivätkä aio odottaa komission arviota Ranskan komissiolle antamista vastauksista, jotka koskevat komission 21. joulukuuta 2001 antamaa perusteltua lausuntoa direktiivin 92/43 liitteessä IV luetellun ensisijaisen eliölajin (Osmoderma Eremita) luontotyypin ja lisääntymisalueen tuhoamisesta.

Tilanteen kiireellisyys huomioon ottaen voiko komissio kertoa, mitä se aikoo tehdä asialle ennen kuin moottoritien rakennustyöt etenevät niin pitkälle, ettei mitään ole enää tehtävissä?

Voiko komissio vakuuttaa, ettei Ranskan hallitus ole painostanut sitä ”jäädyttämään” lintudirektiiviä ja luontotyyppidirektiiviä koskevien kiistojen käsittelyä seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin asti?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(14. lokakuuta 2003)

Komissio on jo lähettänyt Ranskan viranomaisille perustellun lausunnon tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (2) ja 21. toukokuuta 1992 luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetulla neuvoston direktiivillä 92/43/ETY (3), noudattamatta jättämisestä A28-moottoritien rakennustöihin liittyvien maansiirtotöiden yhteydessä Le Mansin ja Toursin välillä.

Ranskan viranomaiset ovat lähettäneet useita vastauksia komission perusteltuun lausuntoon. Asiasta keskusteltiin erityisesti komission ja Ranskan viranomaisten tapaamisessa Brysselissä helmikuussa 2003. Ranskan viranomaiset lupautuivat tapaamisessa toimittamaan komissiolle lisätietoja direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 16 artiklan noudattamisesta, Osmoderma Eremita -eliölajin paikallisen ja valtakunnallisen hoitosuunnitelman, lisäehdotuksia yhteisön tärkeinä pitämiksi alueiksi ja takaamaan maansiirtotöiden valvonnan alueella. Ranskan viranomaiset toimittivat nämä tiedot virallisesti komissiolle Ranskan Euroopan unionin pysyvän edustuston lähettämässä kirjeessä huhtikuussa 2003. Kirje sisältää runsaasti liitteitä. Komissio tutkii parhaillaan Ranskan viranomaisten lähettämää virallista vastausta päättääkseen mahdollisimman pian asian vaatimista jatkotoimista.

Perustussopimusten valvojana komissio käsittelee käsillä olevaa tapausta ja kaikkia rikkomista koskevia tapauksia täysin riippumattomasti ja tunnollisesti yhteisön lainsäädäntöä noudattaen.

---

(1)  EYVL L 175, 5.7.1985.

(2)  EYVL L 73, 14.3.1997.

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/143 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/143

---

(2004/C 70 E/147)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2831/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(23. syyskuuta 2003)

Aihe:   Espanjan pääministerin valmistelukuntaa arvostelevat ja sovitun perustuslain tekstin perusasioita vastustavat lausunnot

Mikä on neuvoston kanta Euroopan parlamentin päätöslauselmiin, joissa vaaditaan, että valmistelukunnassa saavutettuja kompromisseja ei aseteta kyseenalaisiksi? Mikä on tässä suhteessa neuvoston kanta Espanjan pääministerin José María Aznarin lausuntoihin, joissa julkisesti asetetaan kyseenalaiseksi valmistelukunnan työ ja joiden mukaan sille annetuista valtuutuksista oli poikettu sekä todetaan, että hallitustenvälisessä konferenssissa olisi muutettava esitetyn perustuslakiluonnoksen perusasioita?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto pani istunnossaan 29. syyskuuta 2003 merkille Euroopan parlamentin lausunnon kuultuaan tätä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti.

Neuvosto ei ole kommentoinut yksittäisten jäsenvaltioiden lausuntoja, eikä se myöskään olisi asianmukaista.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/144 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/144

---

(2004/C 70 E/148)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(23. syyskuuta 2003)

Aihe:   Kreikan valtion työllistämiselimen työttömille tarjoamat koulutusohjelmat

Kreikan työ- ja sosiaaliturvaministeriön päätöksellä 4001/3. tammikuuta 2002 Kreikassa kehitetään työttömille tarkoitettuja koulutusohjelmia ja toteutetaan ne suurten teknisten hankkeiden yhteydessä, joita yhteisrahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta osana yhteisön kolmatta tukikehystä. Tämän jälkeen päätöstä on tarkistettu, ja talousarviota on kasvatettu 41 miljoonaan euroon. Seitsemän kuukauden neuvottelujen jälkeen 7. huhtikuuta 2003 Kreikan työvoiman työllistämiselimen johtaja ehdotti työllistämiselimen ja ohjelmista vastaavien teknisten yritysten välisten sopimusten hyväksymistä.

| 1. | Katsooko komissio, että menettely, jolla ohjelmia koskevat sopimukset myönnettiin suoraan teknisille yrityksille ilman direktiivissä 92/50/ETY (1) edellytettyä tarjouskilpailua, oli laillinen? Kyseinen direktiivi sisällytettiin osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä presidentin asetuksella 346/1998 ja sitä tarkistettiin presidentin asetuksella 18/2000. |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että menettely, jolla ohjelmia koskevat sopimukset myönnettiin suoraan teknisille yrityksille ilman direktiivissä 92/50/ETY (1) edellytettyä tarjouskilpailua, oli laillinen? Kyseinen direktiivi sisällytettiin osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä presidentin asetuksella 346/1998 ja sitä tarkistettiin presidentin asetuksella 18/2000.

| 2. | Kun otetaan huomioon, että tähän tarkoitukseen osoitetut määrärahat eivät ole rajattomat, hyväksyykö komissio Kreikan hallituksen asettamat prioriteetit? Eikö tässä piile vaara muiden talouden alojen vähättelystä tai laiminlyönnistä? |
| --- | --- |

2.

Kun otetaan huomioon, että tähän tarkoitukseen osoitetut määrärahat eivät ole rajattomat, hyväksyykö komissio Kreikan hallituksen asettamat prioriteetit? Eikö tässä piile vaara muiden talouden alojen vähättelystä tai laiminlyönnistä?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin koulutusohjelmiin sisältyy integroituja toimia, joilla tuetaan työttömiä sellaisilla erikoisaloilla, jotka liittyvät suurten infrastruktuuri-investointien toteuttamiseen Kreikassa. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) yhteisrahoittaa muiden toimien ohella näitä koulutusohjelmia Kreikkaa koskevaan kauden 2000—2006 yhteisön tukikehykseen sisältyvän työllisyyttä ja ammatillista koulutusta koskevan toimenpideohjelman kautta.

Toimenpideohjelman perusteella näihin toimiin sisältyy teoreettista ja käytännön koulutusta tietyillä erikoisaloilla. Harjoitteluosuuden menestyksekkääseen suorittamiseen liittyy tietyn ajan myönnettävä työllistämistuki. Osana aktiivista työmarkkinatoimintaa näiden toimien odotetaan parantavan huomattavasti työttömien työllistymisnäkymiä tietyillä aloilla, joilla työvoiman kysyntä on vilkasta. Tämä on yksi toimenpideohjelman ensisijaisista tavoitteista. Lisäksi nämä koulutustoimet luovat tarvittavaa synergiaa ESR:n ja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) yhteisrahoittamien toimien välillä.

ESR:n yhteisrahoittamien toimien hallinnosta, seurannasta ja valvonnasta vastaava ohjelman hallintoviranomainen on ilmoittanut, että Kreikan lainsäädännön (lakien 1262/1982 ja 2601/1998) mukainen ehdotuspyyntömenettely on käynnistetty. Koulutustoimien arviointi ja valinta suoritettiin käyttäen laadukkaan teoreettisen ja käytännön koulutuksen tarjoamista sekä harjoittelijoiden työllistymisnäkymiä koskevia ennalta määriteltyjä kriteerejä.

On syytä huomauttaa, että komissiolle toimitettujen tietojen mukaan Kreikan tilintarkastustuomioistuin on tehnyt myönteisen päätöksen käytettyjen menettelyjen laillisuudesta. Päätös tehtiin ennen kuin hallintoviranomainen ja OAED (Kreikan työvoiman työllistämiselin), joka on tässä hankkeessa lopullinen edunsaaja, aloittivat suunniteltujen toimien toteuttamisen.

---

(1)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/145 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/145

---

(2004/C 70 E/149)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2834/03

esittäjä(t): Gilles Savary (PSE) komissiolle

(18. syyskuuta 2003)

Aihe:   Ilmailualan sopimukset Yhdysvaltojen kanssa

Euroopan unioni ryhtyy 1. lokakuuta 2003 Washingtonissa neuvotteluihin Yhdysvaltojen kanssa uusien ja kattavien säännösten laatimiseksi ilmailualan transatlanttisia suhteita varten.

Milloin komissio arvioi voivansa tehdä sopimuksen, kun otetaan huomioon, että tavoite on haastava ja että käsiteltävät asiat ovat monimutkaisia?

Voiko komissio todellakin olettaa neuvoston kesäkuussa 2003 myöntämien neuvotteluvaltuuksien puitteissa tekevänsä sopimuksen tulevina kuukausina silläkin uhalla, että se ei varsinaisesti ole edistynyt neuvoteltavissa asioissa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(14. lokakuuta 2003)

Neuvoston kesäkuussa 2003 komissiolle antamien neuvotteluvaltuuksien nojalla käynnistettiin Washingtonissa 1. lokakuuta 2003 neuvottelut, joiden tavoitteena on tehdä Yhdysvaltojen kanssa yleissopimus ilmailualan transatlanttisiin suhteisiin sovellettavan oikeudellisen kehyksen määrittelemisestä uudelleen. Kyseessä on oikeudellisen kehyksen perinpohjainen uudistus. Tavoitteena oleva uudistus on merkittävä, minkä vuoksi Yhdysvalloissa sovellettaviin lakeihin ja säädöksiin sekä tiettyihin yhteisön lainsäädännön olennaisiin teksteihin on tehtävä tiettyjä parannuksia ja/tai muutoksia.

Tämän vuoksi, kun otetaan huomioon niin Euroopan unionin kuin Yhdysvaltojen vuoden 2004 tärkeät poliittiset tapahtumat, sopimukseen pääseminen ennen vuotta 2005 ei vaikuta realistiselta.

Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että ennen sopimukseen pääsemistä on syytä tehdä muutoksia nykyisiin kahdenvälisiin sopimuksiin niiden yhdenmukaistamiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa. Tällaisia muutosehdotuksia on esitetty Yhdysvaltojen viranomaisille, ja niistä keskustellaan eri yhteydessä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/145 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/145

---

(2004/C 70 E/150)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2835/03

esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle

(18. syyskuuta 2003)

Aihe:   Terra-hankkeen ”Geoplantour” hyväksyminen — OLAFin tutkimukset

Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF tutkii tapausta nro IO/2001/4030, jossa epäillään säännönvastaisuuksia EU:n Terra-ohjelman yhteydessä jätetyn ”Geoplantour” -hankehakemuksen hyväksymisessä vuonna 1997.

| 1. | Onko vuonna 1997 hyväksytyssä ”Geoplantour”-hankehakemuksessa kyse ainoastaan alun perin jätetyn hankehakemuksen nro 57 B ”Bugewitzer Oderhaff-Zone” muunnelmasta vai itse asiassa täysin uudesta hankkeesta? |
| --- | --- |

1.

Onko vuonna 1997 hyväksytyssä ”Geoplantour”-hankehakemuksessa kyse ainoastaan alun perin jätetyn hankehakemuksen nro 57 B ”Bugewitzer Oderhaff-Zone” muunnelmasta vai itse asiassa täysin uudesta hankkeesta?

| 2. | Miten komissio selittää sen, että pääosasto XVI (nykyään Aluepolitiikka) Terra-ohjelman täytäntöönpanosääntöjen ja yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaisesti hyväksyi vielä kesällä 1997 eli vuoden päästä määräpäivästä 8. heinäkuuta 1996”Geoplantour” -hankehakemuksen? |
| --- | --- |

2.

Miten komissio selittää sen, että pääosasto XVI (nykyään Aluepolitiikka) Terra-ohjelman täytäntöönpanosääntöjen ja yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaisesti hyväksyi vielä kesällä 1997 eli vuoden päästä määräpäivästä 8. heinäkuuta 1996”Geoplantour” -hankehakemuksen?

| 3. | Miten komissio selittää sen, että aluepolitiikan pääosasto ei ole vieläkään vastannut OLAFin asiassa esittämiin kahteen kirjalliseen kyselyyn, vaan on näin viivästyttänyt OLAFin tutkimuksia? |
| --- | --- |

3.

Miten komissio selittää sen, että aluepolitiikan pääosasto ei ole vieläkään vastannut OLAFin asiassa esittämiin kahteen kirjalliseen kyselyyn, vaan on näin viivästyttänyt OLAFin tutkimuksia?

| 4. | Mitä komissio aikoo tehdä tapauksen tutkinnan nopeuttamiseksi? |
| --- | --- |

4.

Mitä komissio aikoo tehdä tapauksen tutkinnan nopeuttamiseksi?

Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus

(1. joulukuuta 2003)

| 1. | Geoplantour on uusi hanke, johon sisältyy uusi yhteistyökumppanuus ja joka perustuu aiempaan ehdotukseen (hankkeesta nro 57B ”Bugewitzer Oderhaff-Zone”). Hanketta ehdotti Ducherowin hallintoalueeseen kuuluva Bugewitzin kunta Terra-ohjelman hankepyynnön yhteydessä. |
| --- | --- |

1.

Geoplantour on uusi hanke, johon sisältyy uusi yhteistyökumppanuus ja joka perustuu aiempaan ehdotukseen (hankkeesta nro 57B ”Bugewitzer Oderhaff-Zone”). Hanketta ehdotti Ducherowin hallintoalueeseen kuuluva Bugewitzin kunta Terra-ohjelman hankepyynnön yhteydessä.

| 2. | Geoplantour-hanke hyväksyttiin Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) vuosina 1994—1999 koskevien sääntöjen 10 artiklan mukaisia hankevalintamenettelyjä ja ehdotuspyynnössä ilmoitettua menettelyä noudattaen. Lisäksi EY:n virallisessa lehdessä julkaistussa tekstissä mainittiin selkeästi, että komissiolla on oikeus ehdottaa muutoksia ohjelmaan tai strategiaan, ennen kuin innovatiiviseksi katsottu hanke hyväksytään lopullisesti.
  Ehdotusten esittämisen viimeinen määräpäivä, joka vahvistettiin ehdotuspyynnössä (1), oli 8. heinäkuuta 1996. 12 riippumattomasta asiantuntijasta koostuva komitea tarkasteli vastaanotettuja hanke-ehdotuksia perusteellisesti 23.-24. syyskuuta 1996. Tämän jälkeen aluesuunnittelua käsittelevä osastojen välinen työryhmä tarkasteli niitä 22. lokakuuta 1996. Pilottihankkeita valittiin 15. Rahoituspäätökset allekirjoitettiin kussakin hankkeessa tärkeimpien yhteistyökumppanien kanssa sen jälkeen, kun komissio oli ehdotuspyyntöjen mukaisesti neuvotellut perusteellisesti hyväksytyistä hankkeista vastaavien paikallisviranomaisten ja niiden yhteistyökumppanien kanssa.
  Bugewitz/Ducherow-hanketta ei alun perin hyväksytty, koska se ei täyttänyt kaikkia kelpoisuusehtoja. (Erityisesti kansainvälinen kumppanuus puuttui.) Komissio kuitenkin sai suostuteltua hankkeen toteuttajat tekemään yhteistyötä kreikkalaisen kumppanin kanssa, joka toimi yhdessä 15:stä hyväksytystä hankkeesta. Alkuperäistä ehdotusta muokattiin tämän uuden kumppanuuden pohjalta. Hankekumppanuus, jonka nimeksi tuli Geoplantour, laajennettiin aluetasolle Saksassa, ja sen sisältöä parannettiin.
  Rahoituksen myöntämistä koskevaa lopullista päätöstä edeltäneen neuvotteluvaiheen aikana komissio vastaanotti hankkeesta valituksia eräältä konsultilta, joka oli työskennellyt saksalaisen kumppanin kanssa. Komissio kuuli Saksan viranomaisia selvittääkseen tilannetta ennen lopullisen päätöksen tekemistä, mikä selittää sen, että hanke hyväksyttiin myöhään vuoden 1997 lopussa.
  Komissio myönsi lopulta Terra-ohjelman puitteissa rahoitusta Ducherowin hallintoalueeseen kuuluvalle Bugewitzin kunnalle hankkeen toteuttamisesta vastaavana paikallisviranomaisena. Komission ei kuulu kommentoida ongelmia, joita esiintyy hankkeesta vastaavan elimen ja alkuperäisen ehdotuksen suunnittelussa mukana olleen konsultin välillä.
  Komissio päätti hankkeen vuoden 2003 alussa. |
| --- | --- |

2.

Geoplantour-hanke hyväksyttiin Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) vuosina 1994—1999 koskevien sääntöjen 10 artiklan mukaisia hankevalintamenettelyjä ja ehdotuspyynnössä ilmoitettua menettelyä noudattaen. Lisäksi EY:n virallisessa lehdessä julkaistussa tekstissä mainittiin selkeästi, että komissiolla on oikeus ehdottaa muutoksia ohjelmaan tai strategiaan, ennen kuin innovatiiviseksi katsottu hanke hyväksytään lopullisesti.

Ehdotusten esittämisen viimeinen määräpäivä, joka vahvistettiin ehdotuspyynnössä (1), oli 8. heinäkuuta 1996. 12 riippumattomasta asiantuntijasta koostuva komitea tarkasteli vastaanotettuja hanke-ehdotuksia perusteellisesti 23.-24. syyskuuta 1996. Tämän jälkeen aluesuunnittelua käsittelevä osastojen välinen työryhmä tarkasteli niitä 22. lokakuuta 1996. Pilottihankkeita valittiin 15. Rahoituspäätökset allekirjoitettiin kussakin hankkeessa tärkeimpien yhteistyökumppanien kanssa sen jälkeen, kun komissio oli ehdotuspyyntöjen mukaisesti neuvotellut perusteellisesti hyväksytyistä hankkeista vastaavien paikallisviranomaisten ja niiden yhteistyökumppanien kanssa.

Bugewitz/Ducherow-hanketta ei alun perin hyväksytty, koska se ei täyttänyt kaikkia kelpoisuusehtoja. (Erityisesti kansainvälinen kumppanuus puuttui.) Komissio kuitenkin sai suostuteltua hankkeen toteuttajat tekemään yhteistyötä kreikkalaisen kumppanin kanssa, joka toimi yhdessä 15:stä hyväksytystä hankkeesta. Alkuperäistä ehdotusta muokattiin tämän uuden kumppanuuden pohjalta. Hankekumppanuus, jonka nimeksi tuli Geoplantour, laajennettiin aluetasolle Saksassa, ja sen sisältöä parannettiin.

Rahoituksen myöntämistä koskevaa lopullista päätöstä edeltäneen neuvotteluvaiheen aikana komissio vastaanotti hankkeesta valituksia eräältä konsultilta, joka oli työskennellyt saksalaisen kumppanin kanssa. Komissio kuuli Saksan viranomaisia selvittääkseen tilannetta ennen lopullisen päätöksen tekemistä, mikä selittää sen, että hanke hyväksyttiin myöhään vuoden 1997 lopussa.

Komissio myönsi lopulta Terra-ohjelman puitteissa rahoitusta Ducherowin hallintoalueeseen kuuluvalle Bugewitzin kunnalle hankkeen toteuttamisesta vastaavana paikallisviranomaisena. Komission ei kuulu kommentoida ongelmia, joita esiintyy hankkeesta vastaavan elimen ja alkuperäisen ehdotuksen suunnittelussa mukana olleen konsultin välillä.

Komissio päätti hankkeen vuoden 2003 alussa.

| 3. | Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ottanut osana tutkimuksiaan yhteyttä aluepolitiikan pääosastoon. Komissio on samalla voimassaolevien sääntöjen mukaisesti toimittanut OLAFille pyydettyjä asiakirjoja ja tietoja sekä kaikki tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

3.

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ottanut osana tutkimuksiaan yhteyttä aluepolitiikan pääosastoon. Komissio on samalla voimassaolevien sääntöjen mukaisesti toimittanut OLAFille pyydettyjä asiakirjoja ja tietoja sekä kaikki tarvittavat tiedot.

| 4. | OLAF on täysin itsenäinen tutkimuksissaan. Komissio toimittaa OLAFille olemassa olevia asiakirjoja, varmistaa yksiköidensä yhteistyön sekä tarvittaessa muistuttaa yksiköilleen, että niillä on velvollisuus tehdä yhteistyötä, jos OLAF ilmoittaa ongelmista. OLAF tekee jo yhteistyötä Saksan viranomaisten kanssa tutkimusten nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.

OLAF on täysin itsenäinen tutkimuksissaan. Komissio toimittaa OLAFille olemassa olevia asiakirjoja, varmistaa yksiköidensä yhteistyön sekä tarvittaessa muistuttaa yksiköilleen, että niillä on velvollisuus tehdä yhteistyötä, jos OLAF ilmoittaa ongelmista. OLAF tekee jo yhteistyötä Saksan viranomaisten kanssa tutkimusten nopeuttamiseksi.

---

(1)  EYVL C 119, 24.4.1996.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/147

---

(2004/C 70 E/151)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2844/03

esittäjä(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle

(18. syyskuuta 2003)

Aihe:   Halpalentoyhtiöille maksettavat avustukset

Halpalentoyhtiöt saavat avustuksia eri muodoissa (hinnanalennukset, hyvitykset ja muut tukipalkkiot). Voisiko komissio ilmaista kantansa ja kertoa Charleroin lentokentän hallintokäytäntöjä koskevan tutkimuksensa tämänhetkisestä tilanteesta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(15. lokakuuta 2003)

Komission 11. joulukuuta 2002 käynnistämässä tutkimuksessa pyritään selvittämään, voidaanko etuudet, jotka Vallonian osavaltio ja lentokenttäoperaattori BSCA myönsivät Ryanair-lentoyhtiölle sen aloittaessa toimintansa Charleroin lentoasemalla huhtikuussa 2001 (esimerkiksi laskeutumisveron alennukset, Ryanairin henkilöstöön liittyvien kulujen korvaaminen, markkinointikulujen korvaaminen ja taloudelliset kannustimet uuden lentoreitin avaamisen yhteydessä), katsoa valtion tueksi, ja jos voidaan, ovatko etuudet yhteismarkkinoille soveltuvia.

Komissio tutkii parhaillaan Ryanairilta, Belgian viranomaisilta ja tapauksen eri osapuolilta vastaanottamiaan lukuisia huomautuksia (yhteensä tusina huomautusta etupäässä lentoyhtiöiltä ja yksityisiltä lentoasema-operaattoreilta).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/147

---

(2004/C 70 E/152)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2848/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   Direktiivin 2000/53/EY täytäntöönpano

Romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/5 3/EY (1) mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki romuajoneuvot siirretään valtuutettuihin käsittelylaitoksiin varastoitaviksi ja käsiteltäviksi kansanterveyttä ja ympäristöä koskevien kansallisten ja yhteisön säännösten mukaisesti.

Voiko komissio ilmoittaa, onko kyseinen direktiivi siirretty osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä? Ovatko Kreikan toimivaltaiset viranomaiset laatineet tietokantoja romuajoneuvoista ja niiden käsittelystä, kuten direktiivissä edellytetään?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(21. lokakuuta 2003)

| 1. | Direktiivin 2000/53/EY (2) 10 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot saattavat kyseisen direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 21. huhtikuuta 2002 ja ilmoittavat tästä komissiolle viipymättä. Koska Kreikka ei ollut määräaikaan mennessä ilmoittanut komissiolle kansallisista toimista direktiivin siirtämiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, komissio käynnisti Kreikkaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomista koskevan menettelyn.
  Kreikan viranomaiset eivät ole vastanneet komission viralliseen ilmoitukseen eivätkä perusteltuun lausuntoon. Koska Kreikka ei ollut saattanut direktiivin 2000/53/EY noudattamisen edellyttämiä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä voimaan, komissio päätti viedä asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, missä asia on käsiteltävänä (asia C-246/2003). |
| --- | --- |

1.

Direktiivin 2000/53/EY (2) 10 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot saattavat kyseisen direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 21. huhtikuuta 2002 ja ilmoittavat tästä komissiolle viipymättä. Koska Kreikka ei ollut määräaikaan mennessä ilmoittanut komissiolle kansallisista toimista direktiivin siirtämiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, komissio käynnisti Kreikkaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomista koskevan menettelyn.

Kreikan viranomaiset eivät ole vastanneet komission viralliseen ilmoitukseen eivätkä perusteltuun lausuntoon. Koska Kreikka ei ollut saattanut direktiivin 2000/53/EY noudattamisen edellyttämiä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä voimaan, komissio päätti viedä asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, missä asia on käsiteltävänä (asia C-246/2003).

| 2. | Koska Kreikka ei ole ilmoittanut komissiolle kansallisista toimenpiteistä tämän direktiivin siirtämiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, komissio ei tällä hetkellä pysty saatavilla olevien tietojen pohjalta päättelemään, ovatko Kreikan viranomaiset laatineet tietokantoja romuajoneuvoista ja niiden käsittelystä. |
| --- | --- |

2.

Koska Kreikka ei ole ilmoittanut komissiolle kansallisista toimenpiteistä tämän direktiivin siirtämiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, komissio ei tällä hetkellä pysty saatavilla olevien tietojen pohjalta päättelemään, ovatko Kreikan viranomaiset laatineet tietokantoja romuajoneuvoista ja niiden käsittelystä.

---

(1)  EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18. syyskuuta 2000, romuajoneuvoista — Komission lausumat (EYVL L 269, 21.10.2000).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/148 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/148

---

(2004/C 70 E/153)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2860/03

esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   III-302 artikla ehdotuksessa sopimukseksi Euroopan unionin perustuslaista

Tiedustelu perustuslain III-302 artiklasta, joka koskee neuvoston enemmistöä ensimmäisessä käsittelyssä.

III-302 artiklan 4 ja 5 kohdassa todetaan:

| 4. | Jos ministerineuvosto hyväksyy Euroopan parlamentin kannan, ehdotettu säädös annetaan. |
| --- | --- |

4.

Jos ministerineuvosto hyväksyy Euroopan parlamentin kannan, ehdotettu säädös annetaan.

| 5. | Jos ministerineuvosto ei hyväksy Euroopan parlamentin kantaa, se vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantansa ja ilmoittaa sen Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

5.

Jos ministerineuvosto ei hyväksy Euroopan parlamentin kantaa, se vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantansa ja ilmoittaa sen Euroopan parlamentille.

EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdassa (joka korvataan III-302 artiklan 4 ja 5 kohdalla) todetaan, että ”Neuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja saatuaan Euroopan parlamentin lausunnon”. Näyttää siis siltä, että menettelyä ollaan muuttamassa määräenemmistöstä yksinkertaiseksi enemmistöksi neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä.

Toisaalta tämän käsityksen kanssa ristiriidassa on III-302 artiklan 8 kohta, jossa todetaan, että ”Jos ministerineuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, kolmen kuukauden kuluessa Euroopan parlamentin tekemien tarkistusten vastaanottamisesta”. Tässä kohdassa siis tarkennetaan määräenemmistön määrittelyä.

Edellä mainitun johdosta pyydän neuvostoa ilmoittamaan, millä enemmistöllä neuvosto tekee päätöksiä III-302 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti ja missä artiklassa (artikloissa) tämä vahvistetaan?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto ei ole ottanut kantaa Eurooppa-valmistelukunnan laatiman perustuslakisopimusta koskevan ehdotuksen yksittäisiin säännöksiin. Kyseinen ehdotus on käsiteltävänä meneillään olevassa hallitustenvälisessä konferenssissa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/148 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/148

---

(2004/C 70 E/154)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2862/03

esittäjä(t): Anne André-Léonard (ELDR) komissiolle

(22. syyskuuta 2003)

Aihe:   Skientologiakirkon perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien Euroopan toimisto

Skientologiakirkon Brysseliin perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien toimisto ja sen harjoittama lobbaus saattavat johtaa siihen, että kansalaiset luulevat Euroopan yhteisöjen toimielinten ja skientologiakirkon toiminnan liittyvän toisiinsa.

Skientologiakirkon edustajat eivät mielellään esiinny skientologeina, vaan käyttävät erilaisia alajärjestöjä soluttautuakseen Euroopan yhteisöjen toimielimiin.

Miten komissio hoitaa skientologian alajärjestöjen valinta- ja hyväksyntämenettelyt, ja mitä mieltä se on toisaalta skientologien lobbauskäytännöistä?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(15. lokakuuta 2003)

Komissio on aina noudattanut ulkopuolisten tahojen kanssa avoimen vuoropuhelun periaatetta ottamatta kuitenkaan käyttöön minkäänlaista rekisteri- tai akkreditointijärjestelmää.

Tätä periaatetta korostetaan useissa asiakirjoissa: komission tiedonanto komission ja eturyhmien välisestä avoimesta ja rakenteellisesta vuoropuhelusta (1), valkoinen kirja komission hallinnonuudistuksesta (2), valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta (3) ja viimeksi julkaistu komission tiedonanto konsultointi-prosessiin sovellettavista yleisistä periaatteista ja vähimmäisvaatimuksista (4). Tiedonanto konsultoinnista pyrkii etenkin rohkaisemaan eri tahoja osallistumaan lisäämällä konsultointiprosessin avoimuutta.

Avointa ilmapiiriä kuvastava kansalaisyhteiskuntajärjestöjen tietokanta Coneccs (5) (ennen lobbaajien tietokanta) jakaa tietoa noin 700 kansalaisyhteiskuntajärjestöstä, jotka toimivat Euroopan laajuisesti. Coneccs on vapaaehtoinen tiedotusväline, johon järjestöt voivat rekisteröityä ja jossa ne voivat päivittää tietojaan. Jotta järjestöt voisivat liittyä tietokantaan, niiden on täytettävä joitakin avoimuuden ehtoja ja jaettava tietoa perussäännöistään ja jäsenyydestään. Tämän vapaaehtoisesti annetun tiedon perusteella komissio voi arvioida kansalaisyhteiskuntajärjestöjä, jotka haluavat liittyä tietokantaan. Koska Coneccstietokanta on suunniteltu vain tiedonjakeluun, luetteloon merkitseminen ei merkitse sitä, että komissio on akkreditoinut tai rekisteröinyt järjestön. Kysymyksessä mainittu järjestö ei ole vielä anonut liittymistä Coneccs-tietokantaan.

---

(1)  EYVL C 63, 5.3.1993.

(2)  KOM(2000) 200 lopullinen.

(3)  KOM(2001) 428 lopullinen.

(4)  KOM(2002) 704 lopullinen.

(5)  http://europa.eu.int/comm/civil_society/coneccs/index_en.htm.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/149 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/149

---

(2004/C 70 E/155)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2866/03

esittäjä(t): Anne André-Léonard (ELDR) neuvostolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   Skientologiakirkon perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien Euroopan toimisto

Skientologiakirkon Brysseliin perustama julkisten asioiden ja ihmisoikeuksien toimisto ja sen harjoittama lobbaus saattavat johtaa siihen, että kansalaiset luulevat Euroopan yhteisöjen toimielinten ja skientologiakirkon toiminnan liittyvän toisiinsa.

Skientologiakirkon edustajat eivät mielellään esiinny skientologeina, vaan käyttävät erilaisia alajärjestöjä soluttautuakseen Euroopan yhteisöjen toimielimiin.

Mitä mieltä neuvosto on skientologiakirkon lobbauksesta, jossa uskontoa käytetään kaupallisena tuotteena?

Vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Neuvosto ei ole käsitellyt kysyjän esittämää asiaa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/150 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/150

---

(2004/C 70 E/156)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2870/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   Lombardian alueen ammattikoulutusvarojen käyttöä koskeva oikeustutkinta

| — | Lombardian alueen ammatilliseen koulutukseen tarkoitettujen varojen käytöstä on käynnistetty oikeustutkinta. |
| --- | --- |

—

Lombardian alueen ammatilliseen koulutukseen tarkoitettujen varojen käytöstä on käynnistetty oikeustutkinta.

| — | Vaikutusvaltainen sanomalehti Il Corriere delle Sera on julkaissut 17. syyskuuta 2003 artikkelin, josta ilmenee, että






  a) | Eapa-yhtiön omistajat Francesco Guerrini ja Manuela Chiossi ovat olleet 12. syyskuuta lähtien kotiarestissa epäiltynä 2,3 miljoonan euron törkeästä petoksesta, |
| --- | --- | --- |

—

Vaikutusvaltainen sanomalehti Il Corriere delle Sera on julkaissut 17. syyskuuta 2003 artikkelin, josta ilmenee, että

a)

Eapa-yhtiön omistajat Francesco Guerrini ja Manuela Chiossi ovat olleet 12. syyskuuta lähtien kotiarestissa epäiltynä 2,3 miljoonan euron törkeästä petoksesta,

| b) | ensimmäisissä kuulusteluissa Guerrini väitti ainoastaan ”siirtäneensä” oppilaita kurssilta toiselle varmistaakseen, että myös vähemmän suosittujen aineiden kurssit voitaisiin järjestää. Sen sijaan hänen kumppaninsa, joka aiemmin toimi AN-puoluetta edustavan Lombardian aluehallituksen jäsenen sihteerinä ja valittiin Eapan johtajaksi poliittisin perustein, on mennyt pidemmälle ja myöntänyt, että eräitä alueellisten viranomaisten rahoittamia kursseja ei milloinkaan pidetty, |
| --- | --- |

b)

ensimmäisissä kuulusteluissa Guerrini väitti ainoastaan ”siirtäneensä” oppilaita kurssilta toiselle varmistaakseen, että myös vähemmän suosittujen aineiden kurssit voitaisiin järjestää. Sen sijaan hänen kumppaninsa, joka aiemmin toimi AN-puoluetta edustavan Lombardian aluehallituksen jäsenen sihteerinä ja valittiin Eapan johtajaksi poliittisin perustein, on mennyt pidemmälle ja myöntänyt, että eräitä alueellisten viranomaisten rahoittamia kursseja ei milloinkaan pidetty,

| c) | kuulusteluissa vastaajat väittivät toimineensa hyvässä uskossa sanoen että alueelliset koulutoimen tarkastajat olivat tietoisia ja jopa hyväksyivät temput, joilla ammatilliset kurssit ”täytettiin” olemattomien oppilaiden ja opettajien väärennetyillä ilmoittautumisilla, |
| --- | --- |

c)

kuulusteluissa vastaajat väittivät toimineensa hyvässä uskossa sanoen että alueelliset koulutoimen tarkastajat olivat tietoisia ja jopa hyväksyivät temput, joilla ammatilliset kurssit ”täytettiin” olemattomien oppilaiden ja opettajien väärennetyillä ilmoittautumisilla,

| d) | Lombardian viranomaisten kannalta kiusallinen on myös huijauksen ensimmäisenä paljastaneen milanolaisen opiskelijan todistuslausunto. Huomattuaan vuonna 2002 olevansa olemattomalla kurssilla hän oli ilmoittanut henkilökohtaisesti väärinkäytöksestä alueen tarkastajien päällikölle. Ainoa hänelle annettu vastaus oli kuitenkin Eapan lähettämä uhkakirje, jossa häntä moitittiin asian paljastamisesta alueellisille viranomaisille ja uhattiin vahingonkorvausvaatimuksella. Tässä vaiheessa hän paljasti kaiken valtakunnansyyttäjälle. |
| --- | --- |

d)

Lombardian viranomaisten kannalta kiusallinen on myös huijauksen ensimmäisenä paljastaneen milanolaisen opiskelijan todistuslausunto. Huomattuaan vuonna 2002 olevansa olemattomalla kurssilla hän oli ilmoittanut henkilökohtaisesti väärinkäytöksestä alueen tarkastajien päällikölle. Ainoa hänelle annettu vastaus oli kuitenkin Eapan lähettämä uhkakirje, jossa häntä moitittiin asian paljastamisesta alueellisille viranomaisille ja uhattiin vahingonkorvausvaatimuksella. Tässä vaiheessa hän paljasti kaiken valtakunnansyyttäjälle.

Voisiko komissio ilmoittaa

| — | tietääkö se näistä tapauksista ja mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tapauksen johdosta? |
| --- | --- |

—

tietääkö se näistä tapauksista ja mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tapauksen johdosta?

| — | onko asia välitetty OLAFin tietoon ja onko se alkanut tutkia asiaa tai aikooko se tutkia sitä? |
| --- | --- |

—

onko asia välitetty OLAFin tietoon ja onko se alkanut tutkia asiaa tai aikooko se tutkia sitä?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 2003)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) on ilmoitettu Italian viranomaisten käynnistämästä oikeudellisesta tutkinnasta, joka koskee Eapa-yhtiötä ja Lombardia alueen varainkäyttöä sekä ammattikoulutukseen tarkoitettuja ESR:n varoja.

Kyseiset oikeusviranomaiset voivat ottaa OLAFiin yhteyttä kaikissa asiaa koskevissa kysymyksissä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/151 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/151

---

(2004/C 70 E/157)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2871/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(22. syyskuuta 2003)

Aihe:   Ihmisalkioiden ja alkion kantasolujen käyttäminen tutkimukseen

Komissio on tehnyt ehdotuksen (1) neuvoston päätökseksi tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" (2002—2006) tehdyn päätöksen 2002/834/EY muuttamisesta. Komission ehdotuksen mukaan "neuvoston kokouksessa 30. syyskuuta 2002 neuvosto ja komissio sopivat, että ’ihmisalkioiden ja alkion kantasolujen käyttöön liittyvää tutkimustoimintaa koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset on laadittava 31. joulukuuta 2003 mennessä'" ja "ennen kyseistä päivämäärää komissio ei ehdota tällaisen tutkimustoiminnan rahoittamista, lukuun ottamatta hanke-ehdotuksia, jotka koskevat solupankeissa säilytettävien tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen viljelmien tutkimusta". Kyseinen sanamuoto antaa kuitenkin ymmärtää, että komission mielestä ylimääräisistä ihmisalkioista saatavien kantasolujen käyttöön liittyvää tutkimustoimintaa voidaan rahoittaa vuodesta 2004 lähtien — vaikka täytäntöönpanosäännöksiä ei olisikaan vielä hyväksytty eivätkä ne olisi voimassa. Tämä lienee kuitenkin vastoin komission toteamusta, "ettei se ehdota rahoitettavaksi ihmisalkioita ja alkion kantasoluja käyttävää tutkimusta, ennen kuin täytäntöönpanosäännökset on laadittu 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä" (katso 12374/02 ADD 1, s. 5).

Voiko komissio vahvistaa, ettei se ehdota rahoitettavaksi edellä kuvattua tutkimustoimintaa, ennen kuin yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset on laadittu, ne ovat tulleet voimaan ja niitä voidaan soveltaa?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(17. lokakuuta 2003)

Neuvosto ja komissio sopivat 30. syyskuuta 2002, että ihmisalkioiden ja alkion kantasolujen käyttöön liittyvää kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettavaa tutkimustoimintaa koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset laaditaan 31. joulukuuta 2003 mennessä.

Tähän liittyen komissio antoi 9. heinäkuuta 2003 ehdotuksen tutkimuksen erityisohjelman muuttamisesta (2). Neuvosto ja komissio ovat sitoutuneet löytämään asiaan ratkaisun ja saattamaan lainsäädäntöprosessin loppuun viimeistään 31. joulukuuta 2003 mennessä saatuaan parlamentin lausunnon.

Komissio aikoo tehdä kaikkensa noudattaakseen sitoumustaan ja toivoo aktiivista tukea parlamentilta.

---

(1)  KOM(2003) 390.

(2)  KOM(2003) 390 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/151 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/151

---

(2004/C 70 E/158)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2873/03

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   Henkilöautojen nokipäästöjen mittaaminen ja direktiivit 92/55/ETY, 96/96/EY ja 1999/52/EY

| 1. | Tietääkö komissio, minkälaisia riskejä aiheutuu sekä auton asentajille että auton omistajille direktiivin 92/55/ETY (1) (tarkistettu vuonna 1996, 96/96/EY (2) ja vuonna 1999, 1999/52/EY (3)) mukaisesta velvollisuudesta mitata nokipäästöjä? |
| --- | --- |

1.

Tietääkö komissio, minkälaisia riskejä aiheutuu sekä auton asentajille että auton omistajille direktiivin 92/55/ETY (1) (tarkistettu vuonna 1996, 96/96/EY (2) ja vuonna 1999, 1999/52/EY (3)) mukaisesta velvollisuudesta mitata nokipäästöjä?

| 2. | Tietääkö komissio, että Belgiassa ei ole pitkään aikaan mitattu nokipäästöjä asiaan liittyvien riskien tähden ja että Saksassakin mittauksia suoritetaan vain kerran kahdessa vuodessa? Alankomaissa auton omistaja joutuu viemään autonsa kerran vuodessa nokipäästöjen mittaukseen. |
| --- | --- |

2.

Tietääkö komissio, että Belgiassa ei ole pitkään aikaan mitattu nokipäästöjä asiaan liittyvien riskien tähden ja että Saksassakin mittauksia suoritetaan vain kerran kahdessa vuodessa? Alankomaissa auton omistaja joutuu viemään autonsa kerran vuodessa nokipäästöjen mittaukseen.

| 3. | Onko komissio tietoinen siitä, että soveltaakseen kyseisiä direktiivejä Alankomaiden viranomaiset valitsivat mittaamistavan, joka rasittaa erityisesti dieselmoottoreita? Testeissä ei jäljitellä tavanomaista ajotilannetta, minkä vuoksi auton vaihteisto joutuu erittäin kovalle koetukselle. |
| --- | --- |

3.

Onko komissio tietoinen siitä, että soveltaakseen kyseisiä direktiivejä Alankomaiden viranomaiset valitsivat mittaamistavan, joka rasittaa erityisesti dieselmoottoreita? Testeissä ei jäljitellä tavanomaista ajotilannetta, minkä vuoksi auton vaihteisto joutuu erittäin kovalle koetukselle.

| 4. | Tietääkö komissio, että on olemassa vaihtoehto (jossa käytetään erityistä koepenkkiä) Alankomaissa pakollisiksi asetetuille nokipäästöjen mittauksille? Kyseinen testausjärjestelmä on tosin kalliimpi, mutta rasittaa vähemmän ajoneuvoa. |
| --- | --- |

4.

Tietääkö komissio, että on olemassa vaihtoehto (jossa käytetään erityistä koepenkkiä) Alankomaissa pakollisiksi asetetuille nokipäästöjen mittauksille? Kyseinen testausjärjestelmä on tosin kalliimpi, mutta rasittaa vähemmän ajoneuvoa.

| 5. | Tietääkö komissio, että Saksassa jo mitataan nokipäästöjä käyttämällä erityistä koepenkkiä? |
| --- | --- |

5.

Tietääkö komissio, että Saksassa jo mitataan nokipäästöjä käyttämällä erityistä koepenkkiä?

| 6. | Katsooko komissio, että nokipäästöjen mittauksia koskevien valinnanmahdollisuuksien puuttuminen alankomaalaisilta kuluttajilta merkitsee estettä vapaiden markkinoiden toiminnalle? Onko komissio valmis ottamaan asiassa yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin? |
| --- | --- |

6.

Katsooko komissio, että nokipäästöjen mittauksia koskevien valinnanmahdollisuuksien puuttuminen alankomaalaisilta kuluttajilta merkitsee estettä vapaiden markkinoiden toiminnalle? Onko komissio valmis ottamaan asiassa yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että direktiivin 1992/55/EY (4) sisältämien ”nokitestivaatimusten” täyttämisessä on ilmennyt ongelmia. Tämän vuoksi se ehdotti direktiivin muuttamista direktiivillä 1999/52/EY (5). Kyseisellä direktiivillä muokataan alkuperäisiä mittaustekniikoita ja siinä esitetään vaatimukset moottorin esivalmistelusta ennen katsastusta. Komission tietojen mukaan tämä vaatimus on ratkaissut moottoria rasittavan ongelman, ja Belgia mittaa nokipäästöjä teknisen katsastuksen aikana.

Direktiivi 96/96/EY (6) asetetaan vähimmäisvaatimukset, joita jäsenvaltioiden on noudatettava. Direktiivin perusteella jäsenvaltioilla on mahdollisuus vaatia, että mittauksia tehdään lyhyemmin väliajoin tai että otetaan käyttöön entistä tiukempia teknisiä vaatimuksia omassa valtiossa rekisteröidyille moottoriajoneuvoille edellyttäen, että katsastusvaatimukset eivät ole tiukempia kuin ajoneuvolle on asetettu sitä rakennettaessa. Näin ollen Alankomaiden viranomaisilla on oikeus testata henkilöautot (ja kevyet hyötyajoneuvot) joka vuosi, vaikka direktiivissä määritelty mittauksen vähimmäistoistumistiheys on joka toinen vuosi.

Ajoneuvojen pakokaasupäästöjä koskevan katsastuksen tarkoituksena on tunnistaa runsaasti saastuttavat moottoriajoneuvot, joiden päästöt ylittävät sallitut rajat huomattavassa määrin. Katsastuksen on oltava suhteellisen nopea, helppo ja halpa toteuttaa. Katsastuksen tarkoituksena ei ole pyrkiä jäljittelemään todellisia olosuhteita, vaan tunnistaa huonosti ylläpidetyt ajoneuvot. Vaikka Saksan käyttämä päästöjen testausjärjestelmä saattaa olla muita parempi, se on olennaisesti muita kalliimpi. Näin ollen komissio ei katso tarpeelliseksi yhdenmukaistaa testausmenetelmiä Saksan käyttöön ottamien kalliiden menetelmien mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 225, 10.8.1992, s. 68.

(2)  EYVL L 46, 17.2.1997, s. 1.

(3)  EYVL L 142, 5.6.1999, s. 26.

(4)  Neuvoston direktiivi 92/55/ETY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1992, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 77/143/ETY muuttamisesta (pakokaasupäästöt).

(5)  Komission direktiivi 1999/52/EY, annettu 26 päivänä toukokuuta 1999, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/96/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen.

(6)  Neuvoston direktiivi 96/96/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/153 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/153

---

(2004/C 70 E/159)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2874/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe:   Lasten elinten poistot ja elinten säilytys ilman vanhempien suostumusta

Voisiko komissio täydennyksenä vastaukseensa kysymykseeni E-1666/03 (1) kertoa, mitkä jäsenvaltiot eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet YK:n pöytäkirjaa, joka koskee ihmiskaupan estämistä ja lopettamista sekä ihmiskaupasta rankaisemista ja täydentää valtioiden rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden vastaista YK:n yleissopimusta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(27. lokakuuta 2003)

Yhdistyneiden Kansakuntien huume- ja rikostoimisto (UNODC) tiedottaa kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirjasta, joka koskee ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan, ehkäisemistä, torjumista ja rankaisemista (2). UNODC:n mukaan kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet pöytäkirjan joulukuussa 2000, mutta vain Espanja ja Ranska ovat ratifioineet sen.

---

(1)  EUVL C 51 E, 26.2.2004, s. 122.

(2)  http://www.unodc.org/unodc/en/crime_cicp_signatures_trafficking.html.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/153 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/153

---

(2004/C 70 E/160)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2879/03

esittäjä(t): Jan Dhaene (PSE) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Hyötyajoneuvoihin asennettavat kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitetut järjestelmät ja niiden tekniset tarkastukset

Lehtitietojen mukaan Belgiassa vain 1,02 prosenttia hyötyajoneuvoista ei läpäise teknistä tarkastusta sen takia, että kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitetut järjestelmät on sijoitettu väärin tai ne ovat laadultaan heikkoja. Huomautuksen asiaan liittyvistä puutteista sai 4,64 prosenttia hyötyajoneuvoista, joita ei kuitenkaan velvoitettu tarkastettaviksi uudelleen. Alankomaissa poliisin suorittamien tarkastusten yhteydessä havaittiin, että 85 prosenttia kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitetuista järjestelmistä oli säädetty väärin. (Tietolähde Goca)

Tekniikka on kuitenkin kehittynyt. Merkittävät hyötyajoneuvojen valmistajat kehittävät tekniikkaa, jossa näyttöjärjestelmät paljastavat kuljettajalle kuolleessa kulmassa olevat ihmiset ja esineet.

| — | Koskevatko direktiivin 77/143/ETY (1) mukaiset ja ehdotuksen KOM(1999)458 lopullinen COD 98/0097 (2) mukaisesti säädettävät menettelyt myös kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettuja järjestelmiä sellaisina kuin ne on tarkoitus asentaa niiden velvoitteiden mukaisesti, joista säädetään, kun neuvosto on hyväksynyt muutokset direktiiviin 70/156/ETY (3) ehdotuksen KOM(2001)811 lopullinen, 2001/0317 (COD) (4) mukaisesti? |
| --- | --- |

—

Koskevatko direktiivin 77/143/ETY (1) mukaiset ja ehdotuksen KOM(1999)458 lopullinen COD 98/0097 (2) mukaisesti säädettävät menettelyt myös kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettuja järjestelmiä sellaisina kuin ne on tarkoitus asentaa niiden velvoitteiden mukaisesti, joista säädetään, kun neuvosto on hyväksynyt muutokset direktiiviin 70/156/ETY (3) ehdotuksen KOM(2001)811 lopullinen, 2001/0317 (COD) (4) mukaisesti?

| — | Koskevatko direktiivin 77/143/ETY mukaiset ja ehdotuksen KOM(1999) 458 lopullinen COD 98/0097 mukaisesti säädettävät menettelyt myös kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettuja järjestelmiä sellaisina kuin ne on nyt asennettu kansallisen lainsäädännön asettamien velvoitteiden mukaisesti, ennen kuin neuvosto on hyväksynyt muutokset direktiiviin 70/156/ETY ehdotuksen KOM(2001) 811 lopullinen, 2001/0317 (COD) mukaisesti? |
| --- | --- |

—

Koskevatko direktiivin 77/143/ETY mukaiset ja ehdotuksen KOM(1999) 458 lopullinen COD 98/0097 mukaisesti säädettävät menettelyt myös kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettuja järjestelmiä sellaisina kuin ne on nyt asennettu kansallisen lainsäädännön asettamien velvoitteiden mukaisesti, ennen kuin neuvosto on hyväksynyt muutokset direktiiviin 70/156/ETY ehdotuksen KOM(2001) 811 lopullinen, 2001/0317 (COD) mukaisesti?

| — | Harkitseeko komissio muutoksia lainsäädäntöön ja neuvoston käsiteltävinä oleviin lainsäädäntöehdotuksiin, jotta voitaisiin hyväksyä näyttöjärjestelmiin perustuva tekniikka kuolleiden kulmien pienentämiseksi? |
| --- | --- |

—

Harkitseeko komissio muutoksia lainsäädäntöön ja neuvoston käsiteltävinä oleviin lainsäädäntöehdotuksiin, jotta voitaisiin hyväksyä näyttöjärjestelmiin perustuva tekniikka kuolleiden kulmien pienentämiseksi?

| — | Onko komissiolla tilastotietoja asennettujen kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettujen järjestelmien sijoituspaikasta ja sen laadusta sekä kyseisten järjestelmien laadusta? |
| --- | --- |

—

Onko komissiolla tilastotietoja asennettujen kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettujen järjestelmien sijoituspaikasta ja sen laadusta sekä kyseisten järjestelmien laadusta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Yhteisön ajokelpoisuutta koskeva politiikka luotiin yli 25 vuotta sitten (puitedirektiivi 77/143/ETY (5)), ja alun perin sen soveltamisalaan kuuluivat ainoastaan rekat, linja-autot, taksit ja ambulanssit. Sittemmin sitä on muutettu yksitoista kertaa, ja nyt se kattaa myös henkilöautot ja kevyet pakettiautot. Lisäksi siinä esitetään yksityiskohtaisesti ajoneuvojen jarrujen ja pakokaasupäästöjen testausvaatimukset.

Puitedirektiivi ja kaikki siihen tehdyt tarkistukset vahvistettiin moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä joulukuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/96/EY. Tätä direktiiviä muutettiin viimeksi komission direktiivillä 2003/27/Y, joka on annettu 3 päivänä huhtikuuta 2003 (6), jossa vaaditaan entistä tiukempia testauksia bensiinikäyttöisten ”Euro 3” -ajoneuvojen ja dieselkäyttöisten ”Euro 4” -ajoneuvojen kohdalla.

Euroopan yhteisössä liikennöivien hyötyajoneuvojen teknisistä tienvarsitarkastuksista 6 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/30/EY (7) vaaditaan, että raskaisiin hyötyajoneuvoihin on sovellettava kohdennettuja teknisiä tienvarsitarkastuksia, ja siten direktiivillä täydennetään vakiomuotoisia katsastusvaatimuksia, joista on säädetty direktiivissä 96/96/EY. Direktiiviä 2000/30/EY muutettiin viimeksi direktiivillä 2003/26/EY (8), jolla sitä mukautetaan direktiivin 96/96/EY teknisiin säännöksiin.

Komissio on antanut kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettujen peilien ja lisäjärjestelmien sekä tällaisilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan ehdotuksen, joka on parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Ehdotuksessa sallitaan se, että eräissä ajoneuvoissa voi selkeästi määritetyin ehdoin käyttää muita laitteita kuin kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettuja peilejä ja myös näyttöjärjestelmiin perustuvaa tekniikkaa.

Muissa kuin etuohjaamoautoissa, joiden enimmäispaino on alle 7,5 tonnia ja jotka eivät voi täyttää edessä olevan näkökentän vaatimuksia etupeilin avulla, käytetään kamera-näyttö-järjestelmää. Jos kumpikaan näistä vaihtoehdoista ei tarjoa riittävää näkökenttää, on käytettävä jotakin muuta kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettua laitetta. Laitteella on kyettävä havaitsemaan määritellyllä kentällä kohde, jonka korkeus on 50 cm ja läpimitta 30 cm (edellä mainitun ehdotuksen liitteen III 5.6.1 kohta).

Matkustajien kuljettamiseen tarkoitettuihin ajoneuvoihin, joissa on yli kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi, sekä korkeintaan alle 7,5 tonnia painaviin rekkoihin, joissa on erityinen kori jätteiden keruuta varten, voidaan niiden takaosaan kiinnittää jokin muu kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettu laite kuin peili näkökentän varmistamiseksi ajoneuvon takana. Mikäli vaatimuksia ei voida täyttää kamera-näyttö-järjestelmällä, on mahdollista käyttää mitä tahansa sellaista kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettua laitetta, joka täyttää havaintovaatimukset (liite III 10.1 ja 10.2 kohta).

Komissiolla ei ole asiasta tarpeeksi tilastotietoja. Se on kuitenkin aikeissa aloittaa tutkimukset siitä, minkälaisia kustannuksia ja etuja liittyisi laajakulmapeilien asentamiseen ajoneuvon takaosaan. Tutkimustulosten pitäisi antaa viitteitä kuolleiden kulmien pienentämiseksi tarkoitettujen järjestelmien sijoituspaikasta ja sijoituksen laadusta sekä kyseisten järjestelmien laadusta. Tutkimuksen on määrä olla valmis ennen vuoden 2004 kesää, ja tulokset julkistetaan komission Internet-sivustolla.

---

(1)  EYVL L 47, 8.2.1977, s. 47.

(2)  EYVL C 116 E, 26.4.2000, s. 7.

(3)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1.

(4)  EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 225.

(5)  Neuvoston direktiivi 77/143/ETY, annettu 29 päivänä joulukuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä.

(6)  EUVL L 90, 8.4.2003.

(7)  EYVL L 203, 10.8.2000.

(8)  Komission direktiivi 2003/26/EY, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2003, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/30/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen hyötyajoneuvojen nopeudenrajoittimien ja pakokaasupäästöjen osalta (EUVL L 90, 8.4.2003).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/155

---

(2004/C 70 E/161)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2888/03

esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Lennot saarille ja julkista palvelua koskeva julistus

Monille yhteisön kansalaisille lentoyhteys Baleaareille on ovi lomanviettoon. Saarten asukkaille lentoliikenne taas on välttämätöntä mantereelle pääsemiseksi.

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1) 4 artiklassa sanotaan seuraavaa: ”Neuvoteltuaan muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja annettuaan tästä tiedon komissiolle ja kyseistä reittiä liikennöiville lentoliikenteen harjoittajille jäsenvaltio voi alueellaan asettaa julkisen palvelun velvoitteen syrjäistä tai kehitysaluetta palvelevalle lentoasemalle suuntautuvalle säännölliselle lentoliikenteelle tai alueelliselle lentoasemalle suuntautuvalle vähäliikenteiselle reitille, jos näitä reittejä pidetään ehdottoman välttämättöminä lentoaseman sijaintialueen taloudelliselle kehitykselle, sikäli kuin tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että säännöllinen lentoliikenne tuolla reitillä on riittävää ja täyttää sellaiset jatkuvuutta, säännöllisyyttä, kapasiteettia ja hintoja koskevat vaatimukset, joita liikenteenharjoittaja ei täyttäisi jos saisi ajatella yksinomaan kaupallisia etujaan.”

Katsooko komissio, että voisi olla esteitä sille, että Espanjan hallitus julistaisi yleisen edun mukaisiksi lennot, jotka yhdistävät Menorcan, Eivissan ja Palman lentokentät Iberian niemimaan kanssa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 2003)

Päätös yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisen julkisen palvelun velvoitteen asettamisesta kuuluu kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan. Kyseisen asetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi arvioida julkisen palvelun velvoitteen yhdenmukaisuuden asetuksen kanssa analysoituaan kyseisen jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella velvoitteen asettamisen jälkeen.

---

(1)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/155

---

(2004/C 70 E/162)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2890/03

esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Entisessä Itä-Saksassa toimivien yritysten tukeminen

Tanskalaiset lähdeveden toimittajat ovat viime aikoina valittaneet siitä, että entisessä Itä-Saksassa toimiville yrityksille — kuten tanskalaiselle Harboe Bryggerier A/S:lle — julkisista varoista maksettavat tuet vääristävät kilpailua Euroopan markkinoilla. Mainittu tuki mahdollistaa tuotteiden myynnin lähimpien rajojen yli hyvin alhaisilla hinnoilla.

Mitä tukijärjestelyjen muotoja entisessä Itä-Saksassa toimiville yrityksille on myönnetty jälleenrakennuksen yhteydessä, ja onko komissio tietoinen siitä, minkälaista tukea mainitulle Harboe Bryggerier A/S:lle on maksettu?

Hyväksyykö komissio ehdot, joilla mainittua tukea maksetaan, vai ovatko ne valtiontukea koskevien säännösten suhteen ongelmallisia?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(18. marraskuuta 2003)

Komissio ei ole kuullut arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä seikoista. Se on pyytänyt tietoja kyseiseltä jäsenvaltiolta. Jäsenvaltion vastauksen perusteella komissio tutkii mahdollisen sääntöjenvastaisen tuen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/156 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/156

---

(2004/C 70 E/163)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2891/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Turvallisuustoimien riittämättömyys työpaikoilla Kreikassa

”Adelfoi Floridi” -lihanjalostustehtaalla, Rentisin Agios Ioannis- ja Moshatou-kunnan rajalla Attikan alueella, äskettäin sattunut työtapaturma, jonka traagisena seurauksena kaksi työntekijää kuoli, toi esiin työpaikoilla toteutettavien ennaltaehkäisevien turvatoimien riittämättömyyden.

Vaikka Kreikassa on havaittavissa työtapaturmien vaatimien kuolonuhrien vähentyminen (vuonna 2002 kuolemantapauksia sattui 153, kun vuonna 2001 niitä oli 181; vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla henkensä menetti työaikana 62 työntekijää), ongelma on edelleen merkittävä.

| 1. | Voiko komissio kertoa, millä sijalla maamme on tapaturmien ja kuolemantapausten määrissä vuosina 2000—2002 absoluuttisissa ja suhteellisissa luvuissa (esimerkiksi tuhatta asukasta kohti) verrattuna muihin jäsenvaltioihin? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio kertoa, millä sijalla maamme on tapaturmien ja kuolemantapausten määrissä vuosina 2000—2002 absoluuttisissa ja suhteellisissa luvuissa (esimerkiksi tuhatta asukasta kohti) verrattuna muihin jäsenvaltioihin?

| 2. | Onko komissio tyytyväinen siihen, miten turvallisuutta ja työtapaturmien ehkäisyä koskeva yhteisön lainsäädäntö on siirretty osaksi Kreikan lainsäädäntöä ja täytäntöönpantu, ja mikäli se ei ole, mihin toimiin se aikoo ryhtyä sen täytäntöönpanemiseksi? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio tyytyväinen siihen, miten turvallisuutta ja työtapaturmien ehkäisyä koskeva yhteisön lainsäädäntö on siirretty osaksi Kreikan lainsäädäntöä ja täytäntöönpantu, ja mikäli se ei ole, mihin toimiin se aikoo ryhtyä sen täytäntöönpanemiseksi?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

| 1. | Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan kuolemaan johtaneiden työtapaturmien määrästä. Komission esittämässä tiedonannossa ”Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002—2006” (1) esitetään komission tavoite vähentää jatkuvasti työtapaturmia, myös kuolemaan johtavia tapaturmia. Uuden strategian lähtökohtana on, että vahvistetaan riskien ehkäisyä, yhdistetään eri poliittisia välineitä (lainsäädäntö, sosiaalinen vuoropuhelu, edistämistoimet, hyvien toimintatapojen etsiminen, yritysten sosiaalinen vastuu ja taloudelliset kannustimet) ja luodaan yhteistyökumppanuuksia kaikkien työterveyden ja työturvallisuuden sidosryhmien kesken.
  Komissiolla on jäsenvaltioita koskevia yhdenmukaistettuja tietoja työtapaturmista vuodesta 1994 alkaen. Tässä yhteydessä komissio haluaa kiinnittää huomiota siihen, että Eurostat saa tiedot Kreikan kansalliselta tilastolaitokselta ESAW-yhdenmukaistusmenetelmän (2) perusteella. Kreikan osalta ESAW-tiedot koskevat ainoastaan palkattuja työntekijöitä, ja siksi itsenäisten ammatinharjoittajien työtapaturmat eivät sisälly näihin tilastoihin. Lisäksi eri maiden lähteiden välisen yhdenmukaistamisen vuoksi ESAW-tiedot koskevat ainoastaan työn kuluessa sattuneita tapaturmia, eivätkä kodin ja työpaikan välisellä matkalla sattuneet tapaturmat sisälly niihin.
  Viimeisimmät käytettävissä olevat ESAW-tiedot ovat vuodelta 2000, ja ne osoittavat, että Kreikassa tilanne on parantunut, tarkastellaan sitten tapaturmien absoluuttista lukumäärää tai kuolemaan johtaneiden työtapaturmien standardoitua esiintymisastetta 100 000 työssäkävijää kohden. Vuonna 1994 kuoli 83 työntekijää, ja esiintymisaste oli 4,3, kun taas vuonna 2000 kuoli 57 työntekijää, ja esiintymisaste oli 2,7. Samoin yli kolmen päivän työkyvyttömyyteen johtaneiden työtapaturmien tilanne Kreikassa on parantunut vuodesta 1994 sekä absoluuttisen arvon osalta (39 098 tapaturmaa vuonna 2000 verrattuna 53 829 tapaturmaan vuonna 1994) että standardoidun esiintymisasteen osalta (2 595 vuonna 2000 verrattuna 3 702:een vuonna 1994). Vaikka ESAW-menetelmällä saadaan yhdenmukaistettuja tilastotietoja, eri jäsenvaltioiden välisessä vertailtavuudessa on edelleen vaikeuksia, sillä työtapaturmien ilmoittamisaste vaihtelee maittain. |
| --- | --- |

1.

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan kuolemaan johtaneiden työtapaturmien määrästä. Komission esittämässä tiedonannossa ”Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002—2006” (1) esitetään komission tavoite vähentää jatkuvasti työtapaturmia, myös kuolemaan johtavia tapaturmia. Uuden strategian lähtökohtana on, että vahvistetaan riskien ehkäisyä, yhdistetään eri poliittisia välineitä (lainsäädäntö, sosiaalinen vuoropuhelu, edistämistoimet, hyvien toimintatapojen etsiminen, yritysten sosiaalinen vastuu ja taloudelliset kannustimet) ja luodaan yhteistyökumppanuuksia kaikkien työterveyden ja työturvallisuuden sidosryhmien kesken.

Komissiolla on jäsenvaltioita koskevia yhdenmukaistettuja tietoja työtapaturmista vuodesta 1994 alkaen. Tässä yhteydessä komissio haluaa kiinnittää huomiota siihen, että Eurostat saa tiedot Kreikan kansalliselta tilastolaitokselta ESAW-yhdenmukaistusmenetelmän (2) perusteella. Kreikan osalta ESAW-tiedot koskevat ainoastaan palkattuja työntekijöitä, ja siksi itsenäisten ammatinharjoittajien työtapaturmat eivät sisälly näihin tilastoihin. Lisäksi eri maiden lähteiden välisen yhdenmukaistamisen vuoksi ESAW-tiedot koskevat ainoastaan työn kuluessa sattuneita tapaturmia, eivätkä kodin ja työpaikan välisellä matkalla sattuneet tapaturmat sisälly niihin.

Viimeisimmät käytettävissä olevat ESAW-tiedot ovat vuodelta 2000, ja ne osoittavat, että Kreikassa tilanne on parantunut, tarkastellaan sitten tapaturmien absoluuttista lukumäärää tai kuolemaan johtaneiden työtapaturmien standardoitua esiintymisastetta 100 000 työssäkävijää kohden. Vuonna 1994 kuoli 83 työntekijää, ja esiintymisaste oli 4,3, kun taas vuonna 2000 kuoli 57 työntekijää, ja esiintymisaste oli 2,7. Samoin yli kolmen päivän työkyvyttömyyteen johtaneiden työtapaturmien tilanne Kreikassa on parantunut vuodesta 1994 sekä absoluuttisen arvon osalta (39 098 tapaturmaa vuonna 2000 verrattuna 53 829 tapaturmaan vuonna 1994) että standardoidun esiintymisasteen osalta (2 595 vuonna 2000 verrattuna 3 702:een vuonna 1994). Vaikka ESAW-menetelmällä saadaan yhdenmukaistettuja tilastotietoja, eri jäsenvaltioiden välisessä vertailtavuudessa on edelleen vaikeuksia, sillä työtapaturmien ilmoittamisaste vaihtelee maittain.

| 2. | Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin työturvallisuutta ja työtapaturmien ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön saattamisesta osaksi Kreikan lainsäädäntöä sekä kyseisen lainsäädännön soveltamisesta, on jäsenvaltioiden tehtävä saattaa direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistaa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten ja määräysten riittävä valvonta (ks. toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun direktiivin 89/391/ETY (3) 4 artikla). Näin ollen on Kreikan viranomaisten, tässä tapauksessa työsuojelutarkastajien asia huolehtia siitä, että direktiivejä sovelletaan tosiasiallisesti ja asianmukaisesti.
  Jos kuitenkin konkreettiset seikat osoittaisivat, että yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta yleisesti, komissio voisi käyttää perustamissopimuksessa säädettyjä, varsinkin 226 artiklasta johtuvia mahdollisuuksia.
  Kreikka on ilmoittanut toimenpiteistä, joilla työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat direktiivit on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Eräässä kantelussa on kuitenkin esitetty seikkoja, jotka voisivat osoittaa kyseessä olevan tilanteen, jossa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta yleisesti. Tämän seurauksena komissio on lähettänyt Kreikan hallitukselle virallisen ilmoituksen direktiivin 89/391/ETY soveltamisesta ja odottaa nyt Kreikan viranomaisten vastausta. |
| --- | --- |

2.

Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin työturvallisuutta ja työtapaturmien ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön saattamisesta osaksi Kreikan lainsäädäntöä sekä kyseisen lainsäädännön soveltamisesta, on jäsenvaltioiden tehtävä saattaa direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistaa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten ja määräysten riittävä valvonta (ks. toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun direktiivin 89/391/ETY (3) 4 artikla). Näin ollen on Kreikan viranomaisten, tässä tapauksessa työsuojelutarkastajien asia huolehtia siitä, että direktiivejä sovelletaan tosiasiallisesti ja asianmukaisesti.

Jos kuitenkin konkreettiset seikat osoittaisivat, että yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta yleisesti, komissio voisi käyttää perustamissopimuksessa säädettyjä, varsinkin 226 artiklasta johtuvia mahdollisuuksia.

Kreikka on ilmoittanut toimenpiteistä, joilla työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat direktiivit on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Eräässä kantelussa on kuitenkin esitetty seikkoja, jotka voisivat osoittaa kyseessä olevan tilanteen, jossa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta yleisesti. Tämän seurauksena komissio on lähettänyt Kreikan hallitukselle virallisen ilmoituksen direktiivin 89/391/ETY soveltamisesta ja odottaa nyt Kreikan viranomaisten vastausta.

---

(1)  KOM(2002)118 lopullinen, 11.3.2002.

(2)  Euroopan työtapaturmatilastot.

(3)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/157 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/157

---

(2004/C 70 E/164)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2893/03

esittäjä(t): Ole Krarup (GUE/NGL) komissiolle

(23. syyskuuta 2003)

Aihe:   Tietosuojasääntöjen rikkominen

Voiko komissio kertoa, mitä Euroopan tietosuojasääntöjen osia rikotaan, kun USA vaatii lentoyhtiöitä luovuttamaan Atlantin ylittävien lentojen matkustajatiedot?

Voiko komissio kertoa, milloin ja miten tämä lopetetaan?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2003)

Aluksi on syytä huomauttaa, että tietosuojaa koskevaa direktiiviä 95/46/EY (1) ei sovelleta yleistä turvallisuutta, puolustusta, valtion turvallisuutta ja valtion toimintaa rikosoikeuden alalla koskeviin toimiin, kuten poliisin itse toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn. Jos henkilötietojen käsittely kuuluu kyseisen direktiivin soveltamisalaan, kuten lentoyhtiöiden tai tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käsitellessä matkustajarekisteriä, tietosuojadirektiivi velvoittaa jäsenvaltiot hyväksymään täytäntöönpano-lainsäädännön, johon on sisällyttävä tiettyjä säännöksiä. Tähän kuuluvat sellaiset periaatteet, että henkilötietoja käsitellään asianmukaisesti ja laillisesti ja että siirto kolmanteen maahan voidaan toteuttaa ainoastaan silloin, jos kyseisessä kolmannessa maassa taataan tietosuojan riittävä taso. ”Tietosuojan riittävä taso” tarkoittaa sitä, että käytössä on tietosuojaa koskevat sisällölliset periaatteet ja että kohdemaassa on riittävät järjestelmät, joilla varmistetaan näiden periaatteiden noudattaminen. Direktiiviin sisältyy joitakin poikkeuksia. Esimerkiksi on myös mahdollista siirtää tietoja, kun lainsäädäntö velvoittaa siihen tärkeiden yleisten etujen vuoksi. Tällainen oikeudellinen velvoite voi perustua kansalliseen lainsäädäntöön tai kansainväliseen sopimukseen. Nämä oikeudelliset välineet voivat myös mahdollistaa poikkeuksia, jotka rajoittavat joidenkin direktiivissä säädettyjen velvoitteiden ja oikeuksien alaa. Tällainen poikkeus voisi erityisesti koskea periaatetta, jonka mukaisesti tietoja olisi käytettävä niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on kerätty. Tällaisissa tapauksissa edellytetään, että lainsäädännölliset toimenpiteet on toteutettu ja että rajoittaminen on välttämätöntä, jotta voidaan turvata tärkeitä yleisiä etuja, kuten valtion turvallisuus, yleinen turvallisuus sekä rikosten torjunta, tutkinta, selvittäminen ja syyteharkinta, tai turvata valvonta-, tarkastus- tai sääntelytehtävä, vaikka se liittyisikin vain satunnaisesti edellä mainittuihin turvaamistoimiin.

Salliessaan nykyisissä olosuhteissa Yhdysvaltojen viranomaisille pääsyn Yhdysvaltoihin ja Yhdysvalloista lentäviä kaikkia matkustajia koskeviin kaikkiin matkustajatietoihin lentoyhtiöiden on noudatettava direktiivin säännösten nojalla annettua kansallista lainsäädäntöä, ja ne voivat joutua kansallisten tietosuojan valvontaviranomaisten lainvalvontatoimien kohteeksi näiden säännösten noudattamatta jättämisen vuoksi.

Kuten sisämarkkina-asioista vastaavan komission jäsenen Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle 9. syyskuuta 2003 esittämässä kannanotossa todettiin, komissio neuvottelee Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa, jotta saataisiin aikaan parannuksia siinä, millä tavalla henkilötietoja käsitellään Yhdysvalloissa. Tavoitteena on, että komissio voisi tehdä tietosuojadirektiivin 25 artiklan 6 kohdan mukaisen virallisen päätöksen, jossa todetaan, että esitetty tietosuojan taso on riittävä.

Parannuksiin tähtäävissä ponnisteluissa keskitytään tällä hetkellä neljään tärkeimpään asiaan:

| 1. | Käyttötarkoituksen rajoittaminen. Yhdysvallat on kieltäytynyt käyttämästä matkustajarekisteritietoja (PNR) ainoastaan terrorismin vastaiseen taisteluun ja haluaa käyttää niitä myös ”muiden vakavien rikosten” torjuntaan. |
| --- | --- |

1.

Käyttötarkoituksen rajoittaminen. Yhdysvallat on kieltäytynyt käyttämästä matkustajarekisteritietoja (PNR) ainoastaan terrorismin vastaiseen taisteluun ja haluaa käyttää niitä myös ”muiden vakavien rikosten” torjuntaan.

| 2. | Vaadittavien tietojen laajuus. Yhdysvallat vaatii 39:ää erilaista matkustajarekisteritietoa, mikä vaikuttaa olevan liikaa siihen nähden, mikä on tarpeellista tai kohtuullista kyseistä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

2.

Vaadittavien tietojen laajuus. Yhdysvallat vaatii 39:ää erilaista matkustajarekisteritietoa, mikä vaikuttaa olevan liikaa siihen nähden, mikä on tarpeellista tai kohtuullista kyseistä tarkoitusta varten.

| 3. | Tietoja säilytetään liian kauan (seitsemän vuoden ajan). |
| --- | --- |

3.

Tietoja säilytetään liian kauan (seitsemän vuoden ajan).

| 4. | Yhdysvaltojen toimien oikeudellinen sitovuus ei ole riittävä. Koska käytössä olevat tuomioistuinten ulkopuoliset muutoksenhakumenettelyt eivät ole täysin riippumattomia, meidän on vaadittava, että oikeudet ovat riitautettavissa yhdysvaltalaisissa tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

4.

Yhdysvaltojen toimien oikeudellinen sitovuus ei ole riittävä. Koska käytössä olevat tuomioistuinten ulkopuoliset muutoksenhakumenettelyt eivät ole täysin riippumattomia, meidän on vaadittava, että oikeudet ovat riitautettavissa yhdysvaltalaisissa tuomioistuimissa.

Suojan riittävyyttä koskeva päätös on mahdollinen ainoastaan siinä tapauksessa, että Yhdysvallat on valmis parantamaan merkittävästi toimiaan. Jos tietosuojan tason ei todeta olevan riittävä, kahdenvälinen kansainvälinen sopimus saattaisi tarjota sopivat puitteet tietojen siirron oikeusvarmuuden takaamiseksi, mutta myös tämä olisi mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että Yhdysvallat parantaisi merkittävästi toimiaan siirrettävien tietojen suojaamiseksi.

Komissio on ilmoittanut Yhdysvalloille, että ratkaisu olisi saatava aikaan vuoden 2003 joulukuuhun mennessä, ja Yhdysvallat on hyväksynyt tämän aikataulun.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.11.1995.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/158 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/158

---

(2004/C 70 E/165)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2894/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Työkokemuksen hankintaa koskeva ohjelma (STAGE) Kreikassa

Kreikan hallitus esitti tietotekniikan ja viestinnän alan tutkinnon suorittaneille työttömille tarkoitetun työkokemuksen hankintaa koskevan ohjelman (STAGE), joka sisällytettiin vuodeksi 2002 Kreikassa yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavaan toimintaohjelmaan ”Tietoyhteiskunta”, erityisen onnistuneena ohjelmana — sen sanotaan tarjonneen kestonsa aikana (yhdeksän kuukautta) täyden tuen jopa 4100 työttömälle. Kuitenkaan esitettyjen valitusten mukaan STAGE-ohjelmasta ei koko sen toteuttamisen aikana ole saanut leimoja eikä julkishallinnon kansallinen ylin henkilöstön valintaelin ASEP tunnusta sitä työkokemukseksi eikä työssäoloajaksi. Kuvaavaa on, ettei edes työvoiman työllistämiselin OAED, joka kuitenkin on ohjelman toteutuksesta vastuussa, myönnä todistusta menestyksellisestä ammatillisen koulutuksen ohjelmiin osallistumisesta.

Eikö komissio katso, että harjoittelijoita kohdellaan epäoikeudenmukaisesti ja että tämä antaa kielteisen luonteen koko ohjelmalle? Aikooko se ryhtyä asiassa toimiin kreikkalaisten viranomaisten suuntaan?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(5. marraskuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys liittyy Kreikkaa koskevaan yhteisön kolmanteen tukikehykseen sisältyvään tietoyhteiskuntaa koskevan toimintaohjelman kohdan 3.5 mukaiseen toimintoon. Tämän Euroopan sosiaalirahaston (ESR) yhteisrahoittaman toiminnon tavoitteena on tarjota työttömille nuorille vastavalmistuneille mahdollisuus osallistua yhdeksän kuukautta kestävään harjoitteluun tietoyhteiskunnan alalla.

Toimintaohjelman hallintoviranomainen on ilmoittanut seuraavaa:

| — | Harjoittelijoille järjestetään harjoittelujakson aikana ainoastaan sairausvakuutus. |
| --- | --- |

—

Harjoittelijoille järjestetään harjoittelujakson aikana ainoastaan sairausvakuutus.

| — | Julkishallinto ei tunnusta harjoitteluun osallistumista työkokemukseksi. Kreikan sisäasioista ja julkishallinnosta vastaava ministeriö kuitenkin yrittää saada Kreikan parlamentin muuttamaan lainsäädäntöä, jotta nämä harjoittelujaksot tunnustettaisiin työkokemukseksi. |
| --- | --- |

—

Julkishallinto ei tunnusta harjoitteluun osallistumista työkokemukseksi. Kreikan sisäasioista ja julkishallinnosta vastaava ministeriö kuitenkin yrittää saada Kreikan parlamentin muuttamaan lainsäädäntöä, jotta nämä harjoittelujaksot tunnustettaisiin työkokemukseksi.

| — | Kreikan työvoiman työllistämiselin (OAED) antaa kaikille harjoittelujakson suorittaneille todistuksen osallistumisesta. |
| --- | --- |

—

Kreikan työvoiman työllistämiselin (OAED) antaa kaikille harjoittelujakson suorittaneille todistuksen osallistumisesta.

Komissio on yhteydessä Kreikan viranomaisiin keskustellakseen siitä, millä tavalla tämän toiminnon suoria ja epäsuoria vaikutuksia voitaisiin parantaa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/159

---

(2004/C 70 E/166)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2899/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe:   Julkisen velan ja vajeen kehitys Kreikassa vuonna 2003

Voisiko komissio kertoa, mikä on sen arvio Kreikan julkisen vajeen ja julkisen velan kehityksestä osuutena BKT:stä vuonna 2003?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(4. marraskuuta 2003)

Vuoden 2003 valtion talousarviossa ja vuoden 2002 vakausohjelmassa valtion velan arvioidaan olevan 171,05 miljardia euroa, kun taas julkisen talouden sulautetun bruttovelan arvioidaan olevan 150,4 miljardia euroa, joka on 100,2 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Komission keväällä julkaiseman ennusteen mukaan Kreikan julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas julkisen talouden velan arvioidaan olevan 101 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2003 lopussa.

Tällä hetkellä komissio työstää syksyn ennustetta ja nämä arviot voidaan tarkistaa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/159

---

(2004/C 70 E/167)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2901/03

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe:   Alcatelin Rietissä sijaitsevan tehtaan työpaikkojen säilyttäminen

Televiestintäala on parhaillaan keskellä lamakautta. Epäsuotuisasta suhdanteesta selvitäkseen Alcatel-ryhmittymä on vähentänyt henkilöstöä merkittävästi. Sen lisäksi, että tällainen politiikka vie voimavaroja tutkimuksen alalta, se saattaa johtaa toiminnan siirtämiseen alhaisten työvoimakustannusten maihin.

Jos Alcatelin uudistussuunnitelmat toteutetaan, eniten tulevat kärsimään Etelä-Italian tuotantolaitokset, erityisesti Rietin tehdas, joka on tällä hetkellä kehityksen kärjessä.

Onko komissio tietoinen riskistä, joka tästä aiheutuu taloudelle Rietin alueella, jolla elektroniikkaan on investoitu huomattavia määriä?

Jos Alcatelin tilanne paranee, mitä komissio aikoo tehdä, jotta väliaikaiset vaikeudet eivät johda siihen, että työllisyydelle aiheutuu vakavaa vahinkoa?

Miten komissio aikoo suojella laitoksia, joita, kuten Rietissä olevia tehtaita, voidaan pitää strategisesti tärkeinä sen vuoksi, että niiden laitteet ja työntekijöiden ammattitaito ovat korkeatasoisia ja erikoistuneita?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/160 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/160

---

(2004/C 70 E/168)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2908/03

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe:   Alcatelin teollisuushanke

Alcatel-yritys on teollisuushankkeessaan Italiassa ja Euroopassa tehnyt viime aikoina erityisesti työllisyyttä koskevia päätöksiä (Rietin tuotantolaitoksen sulkeminen ja yli 1 000 työpaikan menetys), jotka vaikuttavat ennen kaikkea Battipaglian ja Rietin toimipisteisiin. Yritys osallistuu myös Italian edustajana Galileo-hankkeeseen Euroopan laajuinen verkko -hankkeen yhteydessä. Voiko komissio kertoa, onko mainitun hankkeen tulevissa strategioissa huomioitu yrityksen elvyttäminen, myynti tai sulkeminen?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2901/03 ja E-2908/03

(18. marraskuuta 2003)

Komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua yhtiöiden päätöksiin, mikäli ne eivät riko yhteisön lainsäädäntöä. Mitä tulee työllisyysnäkökohtiin, jotka liittyvät Alcatelin päätökseen sulkea Rietin tehdas, komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission antamaan vastaukseen Roberta Angelillin kirjalliseen kysymykseen P-2897/03 (1).

Galileo-projekti on nyt saavuttanut kehitys- ja validointivaiheensa. Siksi Galileo-yhteisyritys on täysin vastuussa tästä vaiheesta, mutta Euroopan avaruusjärjestö (ESA) hallinnoi avaruussegmenttiä (ja siihen liittyvää maanpäällistä osaa) koskevia teollisia sopimuksia. ESA julkistaa pian ensimmäisiä satelliitteja ja keskeistä maanpäällistä osaa koskevan tarjouspyynnön. Useat yhtiöt Euroopassa ovat kiinnostuneita tästä toiminnasta. Eräät avaruusalan tuotteita tarjoavat valmistajat, kuten Astrium, Alcatel ja Alenia Spazio, ovat perustaneet yhteisyrityksen nimeltä ”Galileo Industries”, joka mitä todennäköisimmin osallistuu tarjouskilpailuun näistä sopimuksista. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan ole minkäänlaisia takeita siitä, että Galileo Industries (ja näin ollen myös Alcatel) saa sopimukset tehtäväkseen.

Mitä Galileoon tulee, komissiolla ei ole Alcatelin Battipagliassa ja Rietissä sijaitsevien tehtaiden tulevaisuuteen liittyen minkäänlaisia oikeuksia tai velvoitteita. Voidaan kuitenkin mainita, että ensimmäinen, 72 miljoonan euron arvoinen sopimus näyte- ja taajuussuojasatelliitista on annettu Galileo Industries -yhteenliittymälle. Tämä toiminta voisi todennäköisesti työllistää näitä tehtaita.

Mitä tulee kielteisiin vaikutuksiin Rietin maakunnan taloudelle, Rietin maakunnan alue on osittain oikeutettu saamaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR:n) tavoitteen 2 tukea ja Cittaducalen kunta, jossa yksi Alcatelin tehtaista sijaitsee, on tukeen oikeutettu alue, ja lisäksi Battipaglian kunta sijaitsee Campaniassa alueella, joka on oikeutettu saamaan tavoitteen 1 tukea.

Tässä yhteydessä tuotannon uudistumiseen tähtäävät toimenpiteet voivat saada rahoitusta aloitteista, jotka Lazion ja Campanian alueet tekevät. Näiden alueiden viranomaiset ovat vastuussa toiminnan valinnasta ja toteutuksesta oman alueensa puitteissa.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 242.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/161

---

(2004/C 70 E/169)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2905/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe:   Työttömyys Kreikassa vuoden 2001 väestönlaskennan pohjalta

Arvostetun akateemikon ja entisen ministerin kirjoittaman artikkelin mukaan työttömyys on Kreikassa 9,5 prosentin luokkaa eikä 8,9 prosentin kuten kansallinen tilastokeskus ESIE ilmoittaa.

Tämä arvio perustuu siihen, että ESIE mittaa työttömyyden tasoa vuoden 1991 väestönlaskennan perusteella eikä vuoden 2001, jolloin aliarvioidaan 15—44 vuoden ikäinen työvoima ja sitä vastoin yliarvioidaan yli 45-vuotiaiden työvoima, minkä tuloksena vuoden 2003 toisella neljänneksellä on havaittavissa työvoiman aliarviointi 461 600:lla, työllisyyden 390 300:lla ja työttömyyden 71 300:lla.

Mikä on komission kanta asiaan? Kumpi on oikea, ESIE:n mittausmenetelmä vai mainitun akateemikon edustama käsitys? Mikä loppujen lopuksi on työttömyyden taso Kreikassa viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. marraskuuta 2003)

Sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisesti työttömyyden mittaamisessa on noudatettava yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta työttömyyden määritelmän osalta 7 päivänä syyskuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1897/2000 (1) 1 ja 2 artiklaan sisältyvää määritelmää. Kreikka noudattaa täysin kyseisestä määritelmää.

Painotuskertoimien laskemisessa käytettävän lähteen osalta voidaan todeta, että 9 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 (2) 5 artiklassa ei mainita lähdettä (väestörekisterit, väestölaskenta jne.).

Tuoreimmat kausitasoittamattomat Kreikkaa koskevat Eurostatista saatavilla olevat tiedot ovat vuoden 2003 toiselta puoliskolta ja osoittavat työttömyysasteen olevan 8,9 prosenttia. Nämä tiedot ovat saatavilla New Cronos -tietokannassa kohdassa ”Theme 3 \ Labour Force Survey (LFS) \ unemployment”. Kausitasoi-tetut työttömyyttä koskevat tiedot, jotka Eurostat antoi uusimmassa kuukausittaisessa lehdistötiedotteessaan, (113/2003, 1. lokakuuta 2003), osoittavat Kreikan työttömyysasteen olleen 9,2 prosenttia vuoden 2003 toisella puoliskolla.

Komissio ei halua ottaa kantaa toisistaan eroaviin akateemisiin näkemyksiin.

---

(1)  EYVL L 228, 8.9.2000.

(2)  EYVL L 77, 14.3.1998.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/162

---

(2004/C 70 E/170)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2906/03

esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe:   Direktiivin 2001/97/EY täytäntöönpano — Rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annettu direktiivi

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/97/EY (1) rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annetun direktiivin 91/308/ETY (2) muuttamisesta tuli voimaan 4. joulukuuta 2001. Täytäntöönpanoa koskeva määräaika jäsenvaltioissa oli 15. kesäkuuta 2003.

Tietojeni mukaan Iso-Britannia ei ole tähän mennessä vielä pannut direktiiviä täytäntöön.

Tästä syystä kysyn komissiolta:

| 1. | Millä perusteella Iso-Britannia ei ole vielä pannut direktiiviä täytäntöön? |
| --- | --- |

1.

Millä perusteella Iso-Britannia ei ole vielä pannut direktiiviä täytäntöön?

| 2. | Mitkä muut jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet kyseistä direktiiviä täytäntöön? |
| --- | --- |

2.

Mitkä muut jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet kyseistä direktiiviä täytäntöön?

| 3. | Mitkä tulevat jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet kyseistä direktiiviä täytäntöön? |
| --- | --- |

3.

Mitkä tulevat jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet kyseistä direktiiviä täytäntöön?

| 4. | Kuinka komissio aikoo toimia kyseisissä tapauksissa ja erityisesti Ison-Britannian tapauksessa? |
| --- | --- |

4.

Kuinka komissio aikoo toimia kyseisissä tapauksissa ja erityisesti Ison-Britannian tapauksessa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio voi ilmoittaa arvoisalle Parlamentin jäsenelle, että Yhdistyneelle kuningaskunnalle lähetettiin 16. heinäkuuta 2003 virallinen ilmoitus, koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut saattanut direktiivin 2001/97/EY säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiivin 3 artiklassa säädettyyn määräaikaan eli 15. kesäkuuta 2003 mennessä. Tähän ilmoitukseen ei ole toistaiseksi saatu vastausta.

Toisen kysymyksen osalta komissio ilmoittaa, että (Yhdistyneen kuningaskunnan lisäksi) Belgia, Kreikka, Ranska, Italia, Luxemburg ja Portugali eivät ole ilmoittaneet komissiolle täytäntöönpanotoimenpiteistä ja komission tietojen mukaan ne eivät ole vielä saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Itävalta on ilmoittanut toimenpiteistä, jotka muodostavat direktiivin osittaisen täytäntöönpanon.

Kolmannen kysymyksen osalta on huomattava, että liittymiseen valmistautuvien maiden määräaika panna direktiivi täytäntöön on liittymispäivä.

Neljännen kysymyksen osalta komissio voi vakuuttaa arvoisalle Parlamentin jäsenelle, että jos Yhdistynyt kuningaskunta tai jokin muu jäsenvaltio ei edelleenkään pane direktiiviä täytäntöön, komissio jatkaa rikkomisesta johtuvaa menettelyä. Komissio ottaa kuitenkin huomioon niiden jäsenvaltioiden mahdollisesti tällä välin toimittamat tiedot, jotka eivät ole saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä.

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 76.

(2)  EYVL L 166, 28.6.1991, s. 77.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/162

---

(2004/C 70 E/171)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2914/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Romano Prodi ylittää valtuutensa Arafatia koskevissa lausunnoissaan

Mistä syystä Romano Prodi Euroopan komission puheenjohtajana on ylittänyt valtuutensa ja ilmoittanut, että terroristi Arafatin on ehdottomasti kuuluttava EU:n neuvottelukumppaneihin?

Eivätkö tällaiset lausunnot ole räikeässä ristiriidassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan kanssa, jossa selkeästi todetaan, että neuvosto vastaa ulkopoliittisista kysymyksistä?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2003)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen epäilemättä tietää, komission puheenjohtaja toi julkisesti esille Laekenin huippukokouksessa vuoden 2001 joulukuussa esitetyn kannan, jonka ulkoministerineuvosto toisti 28. tammikuuta 2002, seuraavin sanoin: ”Neuvotteluihin terrorismin hävittämisestä ja rauhan rakentamisesta Israel tarvitsee kumppanin, joka on palestiinalaishallinto ja sen vaaleilla valittu presidentti Jasser Arafat.”

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/163

---

(2004/C 70 E/172)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2915/03

esittäjä(t): Francesco Speroni (NI) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe:   Romano Prodi puolueellinen Ruotsin kansanäänestyskampanjan yhteydessä

Miksi Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi otti selkeästi kantaa sen puolesta, että Ruotsi liittyisi euroalueeseen Ruotsissa hiljattain järjestetyn kansanäänestystä edeltävän kampanjan yhteydessä sen sijaan, että hän olisi esittänyt puolueettoman kannan, joka kunnioittaa Ruotsin kansan suvereenia tahtoa valita kahdesta eri vaihtoehdosta, jotka vastaavat Euroopan unionin normeja?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2003)

Komission puheenjohtaja totesi parlamentin 16. tammikuuta 2002 pitämässä täysistunnossa seuraavaa: ”miljoonille eurooppalaisille heidän taskuissaan olevat setelit ja kolikot ovat konkreettinen osoitus merkittävästä yhtenäisen Euroopan poliittisesta hankkeesta. Vertauskuvauksellisesti ajateltuna euron käyttöönotto merkitsee tunnetasolla enemmän kuin sinänsä hyvin merkittäväksi koettu henkilöllisyys-tarkastusten poistaminen yhteisön sisäisillä rajoilla. Eurosta tulee siten eurooppalaisen identiteetin ja kohtalonyhteyden keskeinen tekijä, aivan kuten se on jo tälläkin hetkellä konkreettinen osoitus Euroopan yhdentymisen peruuttamattomasta luonteesta. (...) Meidän täytyy käyttää tämä tapahtuma hyväksemme valmistellaksemme hyvin kaikki yhdentymisprosessin edellyttämät vaiheet”.

Tätä yleisesti tunnettua koko kollegion kantaa ei ollut syytä muuttaa Euron käyttöönotosta Ruotsissa järjestettyä kansanäänestystä edeltäneen kampanjan aikana.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/163

---

(2004/C 70 E/173)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2925/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Eurooppalainen tuottavuussopimus

Eurooppa ja Espanja ovat historiallisesti olleet alhaisia tuottavuudeltaan. Yksi pääsyistä on ollut uusien teknologioiden vähäinen käyttö tuotantoprosesseissa toisin kuin Yhdysvalloissa, joka on ILOn mukaan maailman tuottavin valtio. Sen tuottavuuden keskimääräinen kasvu on ollut viimeisen seitsemän vuoden aikana 2,2 prosenttia.

On selvää, että Euroopan on otettava tästä oppia ja otettava vastuulleen tuottavuuden alijäämäisyys. Tämän vuoksi ehdotetaan yhteisön sisäisen sopimuksen tekemistä Euroopan alhaisen tuottavuuden lisäämiseksi.

Katsooko komissio, että sen olisi taloudellisen vakaussopimuksen menestyksen jälkeen ehdotettava eurooppalaista tuottavuussopimusta, jotta kurottaisiin umpeen tuottavuudessa esiintyvää eroa Yhdysvaltoihin nähden ja saatettaisiin vanha manner Yhdysvaltojen talouden tuottavuuden tasolle?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(4. marraskuuta 2003)

Komissio on samaa mieltä arviosta, että Euroopan unioni ei ole pystynyt samanaikaisesti lisäämään työpaikkoja ja nopeuttamaan työn tuottavuuden kasvua verrattuna Yhdysvaltoihin 1990-luvun jälkipuoliskolla. Viime vuosina Euroopan unioni on pystynyt nostamaan työllisyysastetta, mutta työn tuottavuuden kasvu on Yhdysvaltoihin verrattuna hidastunut.

Euroopan unionin 1990-luvun jälkipuoliskon viivyttelyn lopettamiseksi Lissabonin Eurooppa-neuvosto asetti maaliskuussa 2000 tavoitteekseen Euroopan unionin nostamisen kymmenessä vuodessa maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tieto- ja talousalueeksi, joka pystyy kestävään talouskasvuun ja joka pystyy tarjoamaan enemmän ja parempia työpaikkoja ja suurempaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Eurooppa-neuvosto on myös hyväksynyt rakenneuudistuksen, joka tunnetaan nimellä Lissabonin strategia.

Lissabonin kokouksen jälkeen Eurooppa-neuvosto on kokoontunut vuosittain arvioidakseen Lissabonin strategian etenemistä ja asettaakseen päätavoitteet toiminnalle. Puheenjohtajamaa Italia ja komissio ovat asettaneet tekemänsä kasvua koskevan aloitteen päätavoitteiksi nopeat rakenneuudistukset sekä infrastruktuuriin ja osaamispääomaan tehtävien investointien edistämisen, jotta Euroopan unionin talouskasvua voidaan parantaa. Euroopan tuottavuusohjelma on siis jo käynnissä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/164

---

(2004/C 70 E/174)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/03

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Euroopan aluekehityssuunnitelma ja SRUNA-hanke

Kesäkuussa 2000 saatiin päätökseen EU:n Terra-ohjelmasta rahoitettu SRUNA-hanke (Sustainable Recreational Use of Natural Assets), jossa tutkittiin mm. Dublinin ja Mid-Eastin alueen luonnonkauniiden paikkojen kestävään virkistyskäyttöön tähtäävän aluesuunnittelun metodeja.

Miten SRUNA-hankkeen suositukset on sisällytetty Euroopan aluekehityssuunnitelman seurantaan?

Millä nykyisillä (tai suunniteltavilla) EU-rahoitteisilla ohjelmilla ja aloitteilla voitaisiin edesauttaa SRUNAn suositusten toteuttamista?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) 10 artiklan perusteella rahoitettaviin innovatiivisiin toimiin liittyvä Terra-ohjelma aloitettiin vuonna 1997. Siihen sisältyi 15 ympäri Eurooppaa toteutettua kokeellista, valtioiden tai alueiden välistä innovatiivista koehanketta aluesuunnittelun alalta. Niistä yksi oli SRUNA-hanke (Sustainable Recreational Use of Natural Assets).

Terra-ohjelmalle varattiin yhteensä 40 miljoonaa euroa (josta EAKR:n osuus oli 20 miljoonaa). Terra-ohjelman avulla haluttiin kokeilla uusia lähestymistapoja aluesuunnitteluun samoin kuin siinä sovellettavia uusia menetelmiä. Tämän lisäksi Terra-ohjelman tavoitteena — yhdessä Interreg II C -ohjelmien kanssa — oli auttaa arvioimaan Euroopan aluekehityssuunnitelmassa (ESDP) ehdotettuja poliittisia linjausvaihtoehtoja.

Komission vuoden 2000 alussa julkaisemassa Terra-ohjelman loppuraportissa todetaan, että SRUNA-hanke onnistui erittäin hyvin. Siinä kehitettiin kestävään kehitykseen sovellettava alhaalta ylös -kumppanuus, inventoitiin virkistyskäyttöön soveltuvat luontokohteet ja laadittiin suuntaviivat integroidussa suunnittelussa noudatettaviksi hyviksi käytänteiksi (joihin sisältyi kertomus luontovirkistyskohteiden saavutettavuudesta vammaisille). Tuloksia esiteltiin Terra-seminaareissa ja -työryhmissä, jotka kuuluivat osana kampanjaan aluesuunnittelun edistämiseksi kulttuurisesti ja institutionaalisesti monimuotoisessa toimintaympäristössä. Aiheesta on lisätietoja www-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/regional_policy/innovation/innovating/terra/expplan/toc.html.

Kuten Terra-ohjelman päätöstilaisuudessa, joka järjestettiin Brysselissä keväällä 2000 ja johon osallistui edustajia kaikista 15 hankkeesta, todettiin, ohjelmaan ei ole suunnitteilla suoranaisia jatko-osia. Sen sijaan Interreg III -yhteisöaloite kaudeksi 2000—2006 luo luontevat puitteet tämäntyyppisen yhteistyön jatkamiselle. Komissio hyväksyi Interreg III -yhteisöaloitteen suuntaviivat 28. huhtikuuta 2000 (1). Alueiden välisen yhteistyön erityissuuntaviivat hyväksyttiin 4. toukokuuta 2001 (2).

---

(1)  EYVL C 143, 23.5.2000.

(2)  EYVL C 141, 15.5.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/165

---

(2004/C 70 E/175)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2931/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI), Maurizio Turco (NI), Emma Bonino (NI), Marco Pannella (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Kenraali Habib Ammarin nimittäminen kansainvälisen tietoyhteiskuntahuippukokouksen kansallisen järjestelykomitean puheenjohtajaksi

Vuosina 1984—1987, jolloin kenraali Habib Ammar toimi kansalliskaartin komentajana, kidutusta käytettiin yleisesti Tunisian santarmien tiloissa.

Vuonna 1986 Habib Ammar perusti kansallisen erikoisjoukko-osaston (Abhath Wa Taftich). Sen tukikohtana toimi Aouinan kasarmi, jossa kidutettiin systemaattisesti ja jatkuvasti noin sataa vankia, joista suurin osa Habib Bourguiban hallinnon vastustajia.

Kenraali Ben Alìn noustua valtaan marraskuussa 1987, kenraali Habib Ammar nimitettiin Tunisian hallituksen sisäministeriksi. Hänen sisäministerikaudellaan ministeriön tilat muutettiin pidätys- ja kidutus-keskuksiksi.

Tunisian hallitus on perustanut Tunisiassa 16.—18. marraskuuta 2005 pidettävän kansainvälisen tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) toisen vaiheen järjestelyjä varten kansallisen järjestelykomitean, jonka puheenjohtajaksi on nimitetty kenraali Habib Ammar.

Tunisian poliittiselle tilanteelle on ominaista jatkuvat sanan- ja mielipiteenvapauden loukkaukset, niin sähköisen viestinnän kuin perinteisen viestinnänkin alalla. Tämän lisäksi toimittajia ja Internetin käyttäjiä on vangittu, kidutettu ja heille on langetettu pitkiä vankeusrangaistuksia.

Eikö komissio pidä tarpeellisena käyttää kaikkia mahdollisia poliittisia, diplomaattisia ja taloudellisia painostuskeinoja, jotta Tunisian hallitus peruisi kenraali Habib Ammarin nimittämisen kansainvälisen tietoyhteiskuntahuippukokouksen kansallisen järjestelykomitean puheenjohtajaksi?

Eikö komission mielestä ole syytä ottaa asiaan kantaa ja pyrkiä perumaan päätös tietoyhteiskuntahuippu-kokouksen järjestämisestä Tunisissa vuonna 2005, jollei Tunisian hallitus vahvista, että sananvapauden kunnioittaminen todellakin taataan Tunisian lainsäädännössä?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 2003)

Komissio on tietoinen parlamentin jäsenten mainitsemasta nimityksestä.

Kuten komissio on jo tehnyt selväksi vastauksessaan Marco Cappaton tietoyhteiskuntahuippukokouksesta (WSIS) tekemään kirjalliseen kysymykseen E-2554/03 (1), useita tekijöitä on pidettävä mielessä.

Ensinnäkin, päätös pitää WSIS-kokouksen toinen istunto Tunisiassa on tehty Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa, ja tämän vuoksi komissio on asiassa vain epäsuorasti osallisena.

Toiseksi, koska kokous järjestetään Johannesburgin mallin mukaisesti, kokouksella on monenlaisia Tunisian kansalaisyhteiskuntaa todennäköisesti hyödyttäviä myönteisiä sivuvaikutuksia: suuri joukko erilaisia toimijoita osallistuu valmisteluvaiheeseen sekä itse huippukokoukseen.

Kolmanneksi komissio huomauttaa neuvostolle ja parlamentille antamassaan tiedonannossa (2)”Kohti maailmanlaajuista kumppanuutta tietoyhteiskunnan alalla: EU:n näkökulma Yhdistyneiden Kansakuntien tietoyhteiskuntahuippukokoukseen (WSIS)”, että seuraavia periaatteita ”on tinkimättä noudatettava ja laajennettava tietoyhteiskunnassa: Oikeus mielipiteen- ja ilmaisunvapauteen YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen määräysten mukaisesti”. Komissio noudattaa tätä lähestymistapaa myös suhteessa Tunisiaan.

Siltä osin kuin kenraali Ammarin nimitys on muutakin kuin Tunisian sisäinen asia, WSIS:n järjestäminen on Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen ja sen jäsenten määräysvallassa.

Komissio seuraa kuitenkin tilannetta ja aloittaa Tunisian viranomaisten kanssa vuoropuhelun tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jos tähän ilmaantuu sopiva tilaisuus.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 175.

(2)  KOM(2003) 271 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/166

---

(2004/C 70 E/176)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2932/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tuotteiden väärentämisen torjunta

Erilaisten tuotteiden väärentäminen on saavuttanut jo sietämättömät mittasuhteet. Yhdysvaltojen kauppakamari Italiassa on tehnyt yhdessä KPMG:n kanssa tutkimuksen, jonka mukaan tuotteiden väärentämisestä aiheutuu erittäin vakavaa haittaa italialaisille yrityksille, ja Italian valtio menettää varsin paljon verotuloja. Yrityksille aiheutuvien taloudellisten vahinkojen arvioidaan olevan vuosittain 8 miljardia euroa ja Italian valtion menettämät verotulot ovat lähes kolme miljardia euroa vuodessa. Monet mainituista yrityksistä ovat italialaisia, mutta joukossa on myös hyvin monia muita eurooppalaisia tai amerikkalaisia yrityksiä. Jäljempänä mainitut toimivat etenkin huipputeknologian alalla. Vahinkoa ei aiheudu ainoastaan yrityksille, kuten pintapuolisesti tarkasteltuna voisi luulla, vaan tällainen toiminta vaikuttaa vakavasti myös maani talouteen, koska tuotteiden väärentäminen, kuten myös piratismi, heikentävät merkittävästi mielenkiintoa investoida yritystoimintaan Italiassa. Tuotteiden väärentämisestä tunnetusti eniten kärsiviä kaupan aloja ovat audiovisuaalinen ala, maksutelevisio, musiikkituotteet, tietokoneohjelmat, videopelit, muotivaatteet, kirjat, kellot, urheilutuotteet, kodinkoneet, alkoholituotteet ja lelut.

Ottaen huomioon edellä mainitun tilanteen, jonka uskon olevan vastaavanlaisen muissa Euroopan teollisuusmaissa, tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

| 1. | Eikö komission mielestä olisi asianmukaista analysoida perusteellisesti edellä mainittua ilmiötä kaikissa Euroopan maissa, jotta siitä saataisiin sellaisia tietoja, joiden perusteella yrityksiä ja verotuloja koskevia vahinkoja voitaisiin arvioida? |
| --- | --- |

1.

Eikö komission mielestä olisi asianmukaista analysoida perusteellisesti edellä mainittua ilmiötä kaikissa Euroopan maissa, jotta siitä saataisiin sellaisia tietoja, joiden perusteella yrityksiä ja verotuloja koskevia vahinkoja voitaisiin arvioida?

| 2. | Eikö komissio aio ehdottaa yhteisiä toimia, joilla






  — | suojellaan alkuperäisiä tuotteita ja näin ollen tuotemerkkejä ja tekijänoikeuksia? |
| --- | --- | --- |

2.

Eikö komissio aio ehdottaa yhteisiä toimia, joilla

—

suojellaan alkuperäisiä tuotteita ja näin ollen tuotemerkkejä ja tekijänoikeuksia?

| — | valvotaan erityisesti tuotteita, joissa on laatumerkintä (esimerkiksi CE-merkintää vastaava merkintä), jotta tuotteita ei sekoitettaisi EU:ssa valmistettuihin tuotteisiin ja jottei kuluttajia johdettaisi harhaan? |
| --- | --- |

—

valvotaan erityisesti tuotteita, joissa on laatumerkintä (esimerkiksi CE-merkintää vastaava merkintä), jotta tuotteita ei sekoitettaisi EU:ssa valmistettuihin tuotteisiin ja jottei kuluttajia johdettaisi harhaan?

| 3. | Eikö komission mielestä 30. tammikuuta 2003 annettu direktiiviehdotus, joka koskee toimia ja menettelyjä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon varmistamiseksi (2003/2004(COD)), ole täysin epäasianmukainen tuotteiden lisääntyvän väärentämisen torjumiseksi laajentuvassa Euroopan unionissa? |
| --- | --- |

3.

Eikö komission mielestä 30. tammikuuta 2003 annettu direktiiviehdotus, joka koskee toimia ja menettelyjä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon varmistamiseksi (2003/2004(COD)), ole täysin epäasianmukainen tuotteiden lisääntyvän väärentämisen torjumiseksi laajentuvassa Euroopan unionissa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

| 1. | Komissio on tietoinen tutkimuksesta, jonka Yhdysvaltojen kauppakamari Italiassa on tehnyt. Tutkimuksen osoittama kehityssuunta on sama kuin aikaisemmissa arvioituja vahinkoja koskevissa tilastoissa, jotka on julkaistu kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla. Riippumattomien tutkimusten mukaan lisääntyvä väärentäminen ja piratismi aiheuttaa yhä suurempaa vahinkoa liike-elämälle (investointitaso alenee ja pk-yrityksiä suljetaan), yhteiskunnalle (työttömyys kasvaa, kuluttajansuoja heikentyy ja luovuudelle muodostuu uhka) ja hallituksille (verotuloja menetetään).
  Pyrkimyksenään muun muassa torjua tällaista petoksellista toimintaa tehokkaammin komissio käynnisti jo muutamia vuosia sitten aloitteen vuosittaisen tutkimuksen tekemiseksi ilmiön luonteesta ja laajuudesta Euroopan unionin ulkorajoilla. Komissio julkaisee vuosittain noin 70 sivua tilastotietoja toimista, joita Euroopan unionin tulliviranomaiset ovat toteuttaneet väärentämisen ja piratismin torjumiseksi. Väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tuotteiden luonne, alkuperä, käytetyt kuljetusvälineet ja vasta-arvo sisämarkkinoilla analysoidaan, jotta alan kansainväliseen rikollisuuteen voidaan tarttua paremmin.
  Koska väärennetyt ja laittomasti valmistetut tuotteet eivät ole osa yleistä talousjärjestelmää, on vaikeaa antaa tarkkoja ja objektiivisia lukuja väärentämisen ja piratismin levinneisyydestä sisämarkkinoilla. Vuonna 2002 julkaistiin komission tilaama tutkimus, jossa esitettiin ja suositeltiin tehokkaita menetelmiä väärentämistä ja piratismia koskevien tietojen keräämiseksi, analysoimiseksi ja vertaamiseksi (1). Jäsenvaltiot ja yksityiset organisaatiot voivat käyttää tutkimuksen yhteydessä kehiteltyä menetelmää mitatakseen väärentämisen ja piratismin levinneisyyttä eri tuoteryhmissä. |
| --- | --- |

1.

Komissio on tietoinen tutkimuksesta, jonka Yhdysvaltojen kauppakamari Italiassa on tehnyt. Tutkimuksen osoittama kehityssuunta on sama kuin aikaisemmissa arvioituja vahinkoja koskevissa tilastoissa, jotka on julkaistu kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla. Riippumattomien tutkimusten mukaan lisääntyvä väärentäminen ja piratismi aiheuttaa yhä suurempaa vahinkoa liike-elämälle (investointitaso alenee ja pk-yrityksiä suljetaan), yhteiskunnalle (työttömyys kasvaa, kuluttajansuoja heikentyy ja luovuudelle muodostuu uhka) ja hallituksille (verotuloja menetetään).

Pyrkimyksenään muun muassa torjua tällaista petoksellista toimintaa tehokkaammin komissio käynnisti jo muutamia vuosia sitten aloitteen vuosittaisen tutkimuksen tekemiseksi ilmiön luonteesta ja laajuudesta Euroopan unionin ulkorajoilla. Komissio julkaisee vuosittain noin 70 sivua tilastotietoja toimista, joita Euroopan unionin tulliviranomaiset ovat toteuttaneet väärentämisen ja piratismin torjumiseksi. Väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tuotteiden luonne, alkuperä, käytetyt kuljetusvälineet ja vasta-arvo sisämarkkinoilla analysoidaan, jotta alan kansainväliseen rikollisuuteen voidaan tarttua paremmin.

Koska väärennetyt ja laittomasti valmistetut tuotteet eivät ole osa yleistä talousjärjestelmää, on vaikeaa antaa tarkkoja ja objektiivisia lukuja väärentämisen ja piratismin levinneisyydestä sisämarkkinoilla. Vuonna 2002 julkaistiin komission tilaama tutkimus, jossa esitettiin ja suositeltiin tehokkaita menetelmiä väärentämistä ja piratismia koskevien tietojen keräämiseksi, analysoimiseksi ja vertaamiseksi (1). Jäsenvaltiot ja yksityiset organisaatiot voivat käyttää tutkimuksen yhteydessä kehiteltyä menetelmää mitatakseen väärentämisen ja piratismin levinneisyyttä eri tuoteryhmissä.

| 2. ja 3. | Väärentämisen ja piratismin torjunta on yksi komission ensisijaisista tavoitteista. Komissio on jo toteuttanut voimakkaita toimia väärentämisen ja piratismin torjunnan parantamiseksi ja tehostamiseksi.
  Neuvosto hyväksyi 22. heinäkuuta 2003 komission ehdotuksen (2) pohjalta uuden asetuksen (3), jolla parannetaan tullivalvontaa sekä tehostetaan teollis- ja tekijänoikeuksien rikkomisen torjuntaa. Tämä uusi säädös antaa aikaisempaa laajemman, paremman, yksinkertaisemman ja edullisemman suojan oikeuksien-haltijoille kansallisuudesta riippumatta.
  Samanaikaisesti lainsäädännön lujittamisen kanssa komissio on halunnut parantaa tullivalvontaa laatimalla uudet perusteet paremmalle riskianalyysille ja pyrkimällä yhdenmukaistamaan ne. Esimerkiksi vuonna 2002 yksinomaan Italian tullihallinto sai haltuunsa lähes 36 miljoonaa väärennettyä tai laittomasti valmistettua tuotetta.
  Lisäksi komissio toteuttaa toimia pannakseen täytäntöön väärentämisen ja ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaista toimintaa sisämarkkinoilla koskevan toimintasuunnitelmansa (4), joka hyväksyttiin marraskuussa 2002. Toimintasuunnitelmaan kuului keskeisenä osana tammikuussa 2003 esitetty direktiiviehdotus (5), jonka tavoitteena on yhdenmukaistaa teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistami- seen tähtäävät toimet ja menettelyt sisämarkkinoilla. Ehdotus kattaa rikkomukset, jotka kohdistuvat kaikkiin unionissa yhdenmukaistettuihin teollis- ja tekijänoikeuksiin, myös tavaramerkkeihin ja tekijänoikeuksiin. Ehdotettuja toimia ovat muun muassa kieltotuomiot väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tuotteiden myynnin estämiseksi, tilapäistoimet kuten epäillyn rikkojan pankkitilien jäädyttäminen, oikeusviranomaisten oikeus kerätä todistusaineistoa ja oikeus pakottaa rikkojat maksamaan oikeuksien-haltijoille vahingonkorvausta tulonmenetysten korvaamiseksi. Lisäksi ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkia vakavia teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia pidetään rikosoikeudellisesti rangaistavina tekoina, joihin liittyy seuraamuksia. Jäsenvaltiot voivat itse päättää oikeuksienhaltijoille suotuisampien toimien hyväksymisestä oikeusjärjestykseensä tai niiden säilyttämisestä siinä. Komissio katsoo, että neuvoston ja parlamentin hyväksyttyä muodollisesti direktiivin yhteisöllä on käytössään tärkeä ja tehokas väline väärentämisen ja piratismin torjumiseksi laajentuneessa unionissa.
  Lisäksi komissio aikoo esittää vuonna 2004 aloitteen, jonka tavoitteena on hyväksyä puitepäätös, jolla vahvistetaan rikosoikeudellista suojaa väärentämisen torjumiseksi. Tämän aloitteen myötä pyritään määrittelemään vähimmäisehdot väärentämisestä langetettaville vankeusrangaistuksille, erityisesti niissä tapauksissa, joissa rikkomusten taustalla on järjestäytynyt rikollisuus. Lisäksi alalla pyritään optimoimaan poliisi- ja oikeusviranomaisten välinen yhteistyö.
  Komissio haluaa selventää, että CE-merkintä ei ole laatumerkki. CE-merkintä (conformità europea) osoittaa, että tuote täyttää yhteisössä annettujen asianomaisten teknisten (niin sanottujen uuden lähestymistavan mukaisten) direktiivien vaatimukset ja että voimassa olevat vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyt on toteutettu asianmukaisuuden todentamiseksi. Kyseisissä direktiiveissä säädetään, että tämän jälkeen jäsenvaltioiden markkinoiden valvonnasta vastuussa olevat viranomaiset tutkivat asian paikkansapitävyyden ja tarvittaessa joko rajoittavat vaatimustenvastaisten tuotteiden saattamista markkinoille tai kieltävät sen kokonaan taikka vetävät kyseiset tuotteet markkinoilta (ks. myös teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä 22. heinäkuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/465/ETY (6) ja yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/59/ETY (7)).
  Neuvostolle ja parlamentille 7. toukokuuta 2003 antamassaan uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien täytäntöönpanon tehostamista koskevassa tiedonannossa (8) komissio vahvistaa jäsenvaltioiden olevan vastuussa markkinoiden valvonnasta ja kehottaa parantamaan markkinoiden valvontaa lujittamalla jäsenvaltioiden markkinoiden valvonnasta vastaavien viranomaisten välistä hallinnollista yhteistyötä.
  Lisäksi yhteisö on jo hyväksynyt toimia, joilla varmistetaan, että kuluttajat eivät sekoita kansallisia tai yksityisiä laatumerkkejä muihin merkintöihin, jotka on suojattu yhteisön lainsäädännössä. Pakkausmerkin-töihin, merkkeihin ja mainontaan sovelletaan esimerkiksi yleisiä sääntöjä, jotka vahvistetaan yhteisön lainsäädännössä, kuten harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 annetussa direktiivissä 84/450/ETY (9), sellaisena kuin se on muutettuna 6. lokakuuta 1997 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/55/EY (10).
  Sopimattomia elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisiä kaupallisia menettelyitä koskeva komission direktiiviehdotus (11) sisältää myös säännöksen, joka nimenomaisesti kieltää kaiken sellaisen markkinoinnin, myös vastaavan mainonnan, joka aiheuttaa sekaannusta kilpailijan tuotteiden, tavaramerkkien, kauppa-nimitysten ja muiden erottavien tunnusten kanssa ja todennäköisesti saa kuluttajan tekemään kaupallisen ratkaisun, jota hän ei muuten olisi tehnyt. |
| --- | --- |

2. ja 3.

Väärentämisen ja piratismin torjunta on yksi komission ensisijaisista tavoitteista. Komissio on jo toteuttanut voimakkaita toimia väärentämisen ja piratismin torjunnan parantamiseksi ja tehostamiseksi.

Neuvosto hyväksyi 22. heinäkuuta 2003 komission ehdotuksen (2) pohjalta uuden asetuksen (3), jolla parannetaan tullivalvontaa sekä tehostetaan teollis- ja tekijänoikeuksien rikkomisen torjuntaa. Tämä uusi säädös antaa aikaisempaa laajemman, paremman, yksinkertaisemman ja edullisemman suojan oikeuksien-haltijoille kansallisuudesta riippumatta.

Samanaikaisesti lainsäädännön lujittamisen kanssa komissio on halunnut parantaa tullivalvontaa laatimalla uudet perusteet paremmalle riskianalyysille ja pyrkimällä yhdenmukaistamaan ne. Esimerkiksi vuonna 2002 yksinomaan Italian tullihallinto sai haltuunsa lähes 36 miljoonaa väärennettyä tai laittomasti valmistettua tuotetta.

Lisäksi komissio toteuttaa toimia pannakseen täytäntöön väärentämisen ja ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaista toimintaa sisämarkkinoilla koskevan toimintasuunnitelmansa (4), joka hyväksyttiin marraskuussa 2002. Toimintasuunnitelmaan kuului keskeisenä osana tammikuussa 2003 esitetty direktiiviehdotus (5), jonka tavoitteena on yhdenmukaistaa teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistami- seen tähtäävät toimet ja menettelyt sisämarkkinoilla. Ehdotus kattaa rikkomukset, jotka kohdistuvat kaikkiin unionissa yhdenmukaistettuihin teollis- ja tekijänoikeuksiin, myös tavaramerkkeihin ja tekijänoikeuksiin. Ehdotettuja toimia ovat muun muassa kieltotuomiot väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tuotteiden myynnin estämiseksi, tilapäistoimet kuten epäillyn rikkojan pankkitilien jäädyttäminen, oikeusviranomaisten oikeus kerätä todistusaineistoa ja oikeus pakottaa rikkojat maksamaan oikeuksien-haltijoille vahingonkorvausta tulonmenetysten korvaamiseksi. Lisäksi ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkia vakavia teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia pidetään rikosoikeudellisesti rangaistavina tekoina, joihin liittyy seuraamuksia. Jäsenvaltiot voivat itse päättää oikeuksienhaltijoille suotuisampien toimien hyväksymisestä oikeusjärjestykseensä tai niiden säilyttämisestä siinä. Komissio katsoo, että neuvoston ja parlamentin hyväksyttyä muodollisesti direktiivin yhteisöllä on käytössään tärkeä ja tehokas väline väärentämisen ja piratismin torjumiseksi laajentuneessa unionissa.

Lisäksi komissio aikoo esittää vuonna 2004 aloitteen, jonka tavoitteena on hyväksyä puitepäätös, jolla vahvistetaan rikosoikeudellista suojaa väärentämisen torjumiseksi. Tämän aloitteen myötä pyritään määrittelemään vähimmäisehdot väärentämisestä langetettaville vankeusrangaistuksille, erityisesti niissä tapauksissa, joissa rikkomusten taustalla on järjestäytynyt rikollisuus. Lisäksi alalla pyritään optimoimaan poliisi- ja oikeusviranomaisten välinen yhteistyö.

Komissio haluaa selventää, että CE-merkintä ei ole laatumerkki. CE-merkintä (conformità europea) osoittaa, että tuote täyttää yhteisössä annettujen asianomaisten teknisten (niin sanottujen uuden lähestymistavan mukaisten) direktiivien vaatimukset ja että voimassa olevat vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyt on toteutettu asianmukaisuuden todentamiseksi. Kyseisissä direktiiveissä säädetään, että tämän jälkeen jäsenvaltioiden markkinoiden valvonnasta vastuussa olevat viranomaiset tutkivat asian paikkansapitävyyden ja tarvittaessa joko rajoittavat vaatimustenvastaisten tuotteiden saattamista markkinoille tai kieltävät sen kokonaan taikka vetävät kyseiset tuotteet markkinoilta (ks. myös teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä 22. heinäkuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/465/ETY (6) ja yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/59/ETY (7)).

Neuvostolle ja parlamentille 7. toukokuuta 2003 antamassaan uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien täytäntöönpanon tehostamista koskevassa tiedonannossa (8) komissio vahvistaa jäsenvaltioiden olevan vastuussa markkinoiden valvonnasta ja kehottaa parantamaan markkinoiden valvontaa lujittamalla jäsenvaltioiden markkinoiden valvonnasta vastaavien viranomaisten välistä hallinnollista yhteistyötä.

Lisäksi yhteisö on jo hyväksynyt toimia, joilla varmistetaan, että kuluttajat eivät sekoita kansallisia tai yksityisiä laatumerkkejä muihin merkintöihin, jotka on suojattu yhteisön lainsäädännössä. Pakkausmerkin-töihin, merkkeihin ja mainontaan sovelletaan esimerkiksi yleisiä sääntöjä, jotka vahvistetaan yhteisön lainsäädännössä, kuten harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 annetussa direktiivissä 84/450/ETY (9), sellaisena kuin se on muutettuna 6. lokakuuta 1997 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/55/EY (10).

Sopimattomia elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisiä kaupallisia menettelyitä koskeva komission direktiiviehdotus (11) sisältää myös säännöksen, joka nimenomaisesti kieltää kaiken sellaisen markkinoinnin, myös vastaavan mainonnan, joka aiheuttaa sekaannusta kilpailijan tuotteiden, tavaramerkkien, kauppa-nimitysten ja muiden erottavien tunnusten kanssa ja todennäköisesti saa kuluttajan tekemään kaupallisen ratkaisun, jota hän ei muuten olisi tehnyt.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/indprop/piracy/index.htm.

(2)  KOM(2003) 20 lopullinen.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1383/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, tulliviranomaisten toimenpiteistä epäiltäessä tavaroiden loukkaavan tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden suhteen toteutettavista toimenpiteistä, EUVL L 196, 2.8.2003.

(4)  KOM(2000) 789 lopullinen.

(5)  KOM(2003) 46 lopullinen.

(6)  EYVL L 220, 30.8.1993.

(7)  EYVL L 228, 11.8.1992.

(8)  KOM(2003) 240 lopullinen.

(9)  EYVL L 250, 19.9.1984.

(10)  EYVL L 290, 23.10.1997.

(11)  KOM(2003) 356 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/169 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/169

---

(2004/C 70 E/177)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2933/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   DDT:n kokopitoisuuksien rajoittaminen kaloissa

Komissio on varmaankin tietoinen, että Lago Maggiore -järvellä vuoden 1996 kesäkuun lopulla sattunut DDT-katastrofi tyrehdytti ammattimaisen kalastuksen lähes täysin. Tästä aiheutui vakavaa haittaa kalastajille ja alueen matkailuelinkeinolle. Vaikka torjunta-aineita valmistavia tehtaita on suljettu ja niiden toimintaa on siirretty muualle vuoden 1996 loppupuolella, ongelma on edelleen ratkaisematta, sillä kalastus on edelleen kiellettyä järven Italian puoleisella alueella. Tiettyjen kalalajien — joilla on muun muassa huomattavaa taloudellista merkitystä — DDT:n kokonaispitoisuudet ylittävät Italian lainsäädännössä säädetyt enimmäispitoisuudet. Sitä vastoin järven Sveitsin puoleisella alueella kyseisiä kalalajeja saa kuitenkin pyytää ja niitä saa myydä, vaikka alhaisimmat pitoisuudet ovat Italiassa säädettyjä pitoisuuksia 10—20 kertaa korkeammat. Pitoisuuserot ovat samat kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, joissa DDT:n kokonaispitoisuudet on asetettu. Tästä on seurauksena se, että kalaa, jota saa pyytää ja syödä Saksassa, Itävallassa ja Hollannissa, ei saa käyttää Italiassa.

Edellä mainitun perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

| 1. | Eikö tässä komission mielestä ole kyse varsin laajan maantieteellisen alueen elintarvikkeiden kaupan ja valmistuksen vääristymisestä? |
| --- | --- |

1.

Eikö tässä komission mielestä ole kyse varsin laajan maantieteellisen alueen elintarvikkeiden kaupan ja valmistuksen vääristymisestä?

| 2. | Eikö olisi asianmukaista esittää EU:n jäsenvaltioille DDT:n enimmäispitoisuuksien yhdenmukaistamista kalojen osalta siten, että viitearvona mahdollisesti olisivat ihmisravintoa koskevat Maailman terveysjärjestön asettamat pitoisuudet (Sveitsi noudatti tätä menettelyä asettaessaan pitoisuusrajat vuonna 1995)? |
| --- | --- |

2.

Eikö olisi asianmukaista esittää EU:n jäsenvaltioille DDT:n enimmäispitoisuuksien yhdenmukaistamista kalojen osalta siten, että viitearvona mahdollisesti olisivat ihmisravintoa koskevat Maailman terveysjärjestön asettamat pitoisuudet (Sveitsi noudatti tätä menettelyä asettaessaan pitoisuusrajat vuonna 1995)?

| 3. | Onko Italian hallitus esittänyt asiaa koskevan pyynnön? |
| --- | --- |

3.

Onko Italian hallitus esittänyt asiaa koskevan pyynnön?

| 4. | Jos on, missä vaiheessa menettelyt ovat? |
| --- | --- |

4.

Jos on, missä vaiheessa menettelyt ovat?

| 5. | Jos ei ole, onko komissio valmis tekemään asiaa koskevia ehdotuksia? |
| --- | --- |

5.

Jos ei ole, onko komissio valmis tekemään asiaa koskevia ehdotuksia?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(17. marraskuuta 2003)

Komissiolla ei ole mitään näyttöä sen tueksi, että arvoisan parlamentin jäsenen kuvailema Lago Maggiorella vallitseva tilanne vääristäisi yhteisön sisäistä kauppaa.

Komissionkin mielestä olisi suotavaa, että jäsenvaltiot käyttäisivät samoja menetelmiä asettaessaan kansallisella tasolla rajat kaloissa esiintyvien haitallisten aineiden jäämille. Lähtökohtana voisivat olla Maailman terveysjärjestön (WHO) kuvailemat menetelmät.

Komission tiedossa ei ole mitään tähän liittyvää Italian hallituksen pyyntöä.

Komissiolla ei tällä haavaa suunnittele ehdotusten tekemistä.

Lisäksi komissio haluaisi viitata Umberto Bossin kirjalliseen kysymykseen E-1460/98 (1) antamaansa vastaukseen.

---

(1)  EYVL C 13, 20.1.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/170

---

(2004/C 70 E/178)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2937/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä — maahanmuuton taloudellinen merkitys

Komission tiedonannossa maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä (1) viitataan ”ympäri maailmaa tehtyihin tutkimuksiin” (s. 11), joiden väitetään vahvistavan, että maahanmuutolla on yleisesti ottaen myönteisiä taloudellisia vaikutuksia.

Onko komissio perehtynyt myös tutkimuksiin, joissa päädytään päinvastaiseen johtopäätökseen? Tuoreen esimerkin sellaisesta tarjoaa Alankomaiden keskussuunnitteluviraston CPB:n Alankomaissa tekemä tutkimus ”Immigration and the Dutch Economy”. Kyseisen tutkimuksen johtopäätöksissä todetaan muun muassa, että riippumatta maahanmuuttajien iästä he muodostavat rasitteen julkiselle taloudelle, jos heidän sosiaaliset ja taloudelliset tunnusmerkkinsä ovat nykyisten keskiverto ei-eurooppalaisten kansalaisten tunnusmerkkien kaltaiset, ja että heidän vaikutuksensa talousarvion vakauteen on siten kielteinen. Tutkimuksessa tullaan myös siihen tulokseen, että maahanmuutolla ei voida merkittävästi helpottaa julkista taloudenhoitoa eikä sillä voida näin ollen paikata valtiolle väestön ikääntymisestä aiheutuvaa kustannusten nousua.

Belgian senaatin pyynnöstä maan suunnitteluvirasto teki tutkimuksen, jonka taustalla oli Yhdistyneiden Kansakuntien laatima asiakirja, jossa kannatettiin uusia valtavia maahanmuuttajien aaltoja Eurooppaan. Myös tässä tutkimuksessa osoitettiin, ettei maahanmuuton lisääminen tarjoa ratkaisua Euroopan väestön ikääntymiseen muun muassa sen sosiaaliturvajärjestelmälle aiheuttamien korkeiden kustannusten johdosta.

Onko komissio tietoinen näistä tutkimuksista? Aikooko komissio ottaa niiden tulokset huomioon laatiessaan uusia tähän aiheeseen liittyviä tekstejä?

---

(1)  KOM(2003)336.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/170

---

(2004/C 70 E/179)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2938/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä

Tiedonannon (1) sivulla 11 todetaan, että maahanmuuton ”kustannukset ja hyödyt eivät jakaudu tasaisesti”. Sivulla 12 voimme lukea, että [tämä] ”ei sulje pois haitallisia vaikutuksia tiettyihin ryhmiin tai aloihin. Kokemusperäiset havainnot viittaavat siihen, että ei-toivotut vaikutukset keskittyvät tehdasteollisuuden työntekijöihin ja kouluttamattomaan työvoimaan palvelualalla.”

Kyse on vakavasta ongelmasta jo pelkästään kyseisen ryhmän suuren koon vuoksi. Maahanmuuton ei-toivotuista seurauksista kärsivät eniten pääasiassa sosiaalisesti heikoimmassa asemassa yhteiskunnassamme olevat ryhmät, eivätkä he kärsi niistä ainoastaan sosiaalis-taloudellisessa mielessä, vaan muillakin tavoilla (kokonaisten kaupunginosien vieraantuminen alkuperäisten asukkaiden muuttaessa kaupungista pois, sosiaalisten rakenteiden murtuminen, rikollisuuden kasvu ja niin edelleen). Komissio tunnustaa kylläkin ongelman olemassaolon, mutta muuten se tarkastelee sitä vain pintapuolisesti.

Mitä toimia komissio ehdottaa toteutettavan kyseisen ongelman lieventämiseksi?

Onko tällä hetkellä käynnissä kyseiseen ongelmaan liittyviä ohjelmia?

---

(1)  KOM(2003)336.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/171

---

(2004/C 70 E/180)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2986/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(9. lokakuuta 2003)

Aihe:   Komission tiedonanto, joka koskee maahanmuuttoa, kotiuttamista ja työllisyyttä, aivovuoto (brain drain)

Tiedonannossa KOM(2003)336 lopullinen todetaan sivulla 16 seuraavaa: ”Maahanmuuttajiin turvautuminen ei saisi olla haitallista kehitysmaiden kannalta varsinkaan aivovuodon osalta.” Korkeasti koulutettujen ihmisten lähtö kehitysmaista Eurooppaan on ilmiö, joka johtaa kehitysmaat noidankehään. Korkeasti koulutetun ja dynaamisen työvoiman (muun muassa yritysjohtajien ja ylempien toimihenkilöiden) puute vaikeuttaa edelleen tilannetta kehitysmaissa.

Edellä tekstissä viitataan ongelmaan, joka aiheutuu, kun yhteisön ulkopuolelta muuttaa maahan runsain määrin vähemmän koulutettua työvoimaa ja maan alkuperäisväestöön kuuluva kouluttamaton tai vähemmän koulutettu työvoima joutuu kärsimään tilanteesta. Tietoon perustuvassa taloudessa vähemmän koulutetun (yhteisön ulkopuolisen) työvoiman tarve on vähäinen. Yhteiskunnallisista ja taloudellisista syistä ei ole toivottavaa, että kyseinen maahanmuutto jatkuu.

Yhtäältä komissio haluaa houkutella sopivaa työvoimaa (aiheuttamatta kuitenkaan aivovuotoa) ja toisaalta komissio myöntää maahanmuuton aiheuttaman rasituksen jakautuvan epätasaisesti Euroopassa (vähemmän koulutettujen asema). Kuinka komissio aikoo sovittaa kyseiset asiat yhteen?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/171

---

(2004/C 70 E/181)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3004/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Maahanmuuttoa, kotouttamista ja työllisyyttä koskeva komission tiedonanto ja maahanmuuttajien äänioikeus

Tiedonannossa KOM(2003) 336 toistetaan jatkuvasti, että Euroopan ulkomaalaisten poliittiset oikeudet on tunnustettava. ”Kotouttamisen kannalta on ilmeistä, että kunnallisvaaleihin osallistumista koskevan oikeuden saamisen pitäisi olla riippuvainen pysyvästä oleskelusta kansalaisuuden sijaan. Komissio katsoo, että poliittisten oikeuksien myöntäminen pitkään unionin alueella oleskelleille maahanmuuttajille on tärkeää kotoutumisprosessin kannalta ja että perussopimuksessa olisi oltava perusta myöntämisprosessille” (s. 24).

Äänioikeuden antaminen maahanmuuttajille on erittäin ristiriitainen kysymys, ja ei vaikuta, että monissa jäsenvaltioissa olisi demokraattista oikeutusta tällaiseen päätökseen, sillä yleinen mielipide on sitä vastaan.

Katsooko komissio, että Euroopan unionin legitimiteetti varmistetaan, jos maahanmuuttajien äänioikeus vahvistetaan sopimuksella, vaikka julkinen mielipide olisikin sitä vastaan?

Mitä komissio pitää konkreettisesti ”poliittisena oikeutena”? Katsooko komissio, että se on paikallistason vai myös muiden (alueen, maakunnan, kansallisen, unionin) tasojen äänioikeus?

Miten todennäköisenä komissio pitää mahdollisuutta, että nykyisessä tilanteessa luotaisiin perustamissopimuksen mukainen oikeusperusta maahanmuuttajien äänioikeuden myöntämiseksi?

Mihin perustuu se näkökanta, että maahanmuuttajille myönnettävä äänioikeus edistäisi integroitumista? Todellisuudessa, kun jotkut oikeudet (äänioikeus, kansalaisuus) tunnustetaan automaattisesti tai melkein automaattisesti ilman asianosaisten osallistumista, käy lähinnä päinvastoin. Konkreettiset pyrkimykset integroitua yhteiskuntaan katoavat, jos näiden oikeuksien myöntäminen ei perustu haluun integroitua.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/172 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/172

---

(2004/C 70 E/182)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3029/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Komission tiedonanto maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä ja kotouttamista rajoittavat seikat

Tiedonannon (1) sivulla 23 ilmoitetaan, että ”oikeaa tietoa maahanmuuttajista ja heidän myönteisestä panoksestaan yhteiskuntiimme sekä talouden että kulttuurin kannalta on tuotava esiin (...)” Kukaan ei kiellä oikean tiedon tarpeellisuutta. Siksi on välttämätöntä, että tiedot ovat täydelliset, ja kartettavia aiheita ei saa syntyä. Pitkän aikaa oli hyvien tapojen mukaista vaieta tai ainakin olla käsittelemättä asioita, jotka koskivat maahanmuuttajien suuresta määrästä aiheutuvia ongelmia, kuten tiettyjen ryhmien korkeaa työttömyys- ja rikollisuusastetta, ihmisoikeuksia ja tasavertaisuutta koskevien perusperiaatteitamme vastaisia kulttuurista aiheutuvia toimia (naisen alempiarvoinen asema, järjestetyt avioliitot, jne.). Edellä mainitut toimet rajoittavat integraatiota, ja ongelmia ei ratkaista niistä vaikenemalla.

Komissio puolustaa eurooppalaisen vastaanottovaltion kansalaisuuden ja äänioikeuden saannin helpottamista, mutta se ei aseta näitä oikeuksia riippuvaiseksi mistään ehdoista. Käytännön esimerkkien mukaan tällaisella hölläkätisellä asennoitumisella ei edistetä, vaan pikemminkin toimitaan kotouttamista vastaan.

Perheen yhdistämistä pidetään myöskin tervetulleena. Perheiden yhdistäminen ja Euroopassa oleskelevien maahanmuuttajien väliset avioliitot kuitenkin vaikeuttavat integraatiota. Esimerkiksi Alankomaissa on todettu, että 70—80 prosenttia marokkolaisista tai turkkilaisista menee avioliittoon omasta maastaan kotoisin olevan puolison kanssa. Suurin osa heistä ei puhu hollantia, ja he eivät tunne vastaanottovaltionsa tapoja ja arvoja, joten heidän kotoutumisensa, vähäisenkin edistyksen jälkeen, usein taantuu tai pysyy olemattomana.

Komission asiakirjassa ei kiinnitetä huomiota velvollisuuksiin, joita maahanmuuttajilla itsellään voi olla nykyisiin ongelmiin liittyen, ja siihen, miten nämä ongelmat ratkaistaan. Aikooko komissio ryhtyä toimiin tai edistää toimia, joilla vahvistetaan oikeuksien ja vastuun yhdistämistä (vastaanottovaltion kielen oppimista, sen lakien ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon kunnioittamista, kirkon ja valtion eron hyväksymistä) Jos aikoo, niin mitä toimia aiotaan soveltaa?

António Vitorinon komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2937/03, E-2938/03, E-2986/03, E-3004/03 ja E-3029/03

(17. marraskuuta 2003)

Kaikki viisi arvoisan parlamentin jäsenen esittämää kysymystä viittaavat suoraan komission tiedonantoon maahanmuutosta, kotouttamisesta ja työllisyydestä, joten niihin vastataan yhteisesti.

Komissio on tietoinen kysyjän mainitsemien tutkimusten tuloksista ja tarkastelee näitä tutkimuksia ja alan muiden merkityksellisten tutkimusten tuloksia sekä ottaa ne huomioon tietolähteinä. Maahanmuuton nettoverovaikutus kokonaisuudessaan näyttää olevan yleisesti varsin vähäistä. Maahanmuutto ei siis ole ratkaisu ikääntyvästä väestöstä johtuviin taloudellisiin ongelmiin eikä merkittävä verorasituskaan.

Komissio on tietoinen, että maahanmuuton verovaikutuksesta tehdyissä tutkimuksissa on erilaisia arvioita maahanmuuton nettoverovaikutuksesta. Erilaiset tulokset selittyvät pääasiassa erilaisista kansallisista olosuhteista kuten maahanmuuttajien kotouttamisasteesta ja luultavasti osittain myös metodologisista ongelmista.

Etenkin kaksi usein vastakkaista tekijää on merkittäviä julkisen talouden verovaikutuksen määrittelemisessä. Yhtäältä maahanmuuttajien ikärakenne on hyödyllinen julkisen talouden kannalta, koska maahanmuuttajat ovat keskimäärin varsin nuoria työntekijöitä ja heidän maksamansa verot ylittävät hyvin todennäköisesti yksittäiset julkiset tulonsiirrot ja palvelut. Toisaalta useimpien nykyisten jäsenvaltioiden maahanmuuttajien suhteellisen alhainen työllisyysaste voi osittain tai kokonaan mitätöidä hyödyllisen ikärakenteen verovaikutuksen. Lisäksi maahanmuuttajien työllisyysaste verrattuna vastaanottavan väestön työllisyysasteeseen vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain.

Komissiota huolestuttaa maahanmuuton mahdolliset ei-toivotut vaikutukset tiettyihin paikallisiin työntekijäryhmiin kuten tehdasteollisuuden ruumiillista työtä tekeviin ja palvelualojen kouluttamattomaan työvoimaan. Ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (2) komissio esittää erityisesti yhteisön työntekijöiden ensisijaisuuden periaatteen säilyttämistä Euroopan unionin tasolla oikeudellisesti sitovana sääntönä, jota sovelletaan koko EU:ssa. Tämä periaate, joka kuvastaa jäsenvaltioissa jo voimassa olevia sääntöjä, vaatii perusteellisen kotimaisen työmarkkinatilanteen arvioinnin ennen kolmansien maiden työntekijöiden tuloa markkinoille. Käytännössä tämä tarkoittaa, että kolmansien maiden kansalaiset pääsevät EU:n työmarkkinoille vain, jos työhön ei saada unionin työntekijää.

Aivoviennin merkitys vaihtelee suuresti lähettävän maan ja toimialan mukaan. Joissain tapauksissa aivoviennin kustannukset korvautuvat täysin lähettävälle maalle muilla eduilla kuten rahansiirroilla, taitotiedon siirrolla ja luonnollisten henkilöiden läsnäolon ansiosta syntyneillä läheisillä liikesuhteilla. Väliaikaisuutta korostavilla ja paluuseen rohkaisevilla politiikoilla pystytään parhaiten estämään mahdolliset negatiiviset vaikutukset. Teollisuusmaat voivat myös auttaa kehitysmaita koulutukseen, opiskelijavaihtoon sekä tiedon, viestinnän ja teknologian integrointiin liittyvien kohdennettujen politiikkojen avulla.

Tampereen Eurooppa-neuvoston vuonna 1999 tekemän esityksen mukaan yhteisessä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa pitäisi ottaa huomioon jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tasa-arvoinen kohtelu. Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että maassa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeusasemaa olisi lähennettävä vastaamaan jäsenvaltioiden kansalaisten oikeusasemaa. Tällaisille henkilöille tulisi myöntää yhdenmukaiset, mahdollisimman lähellä EU:n kansalaisten nauttimia oikeuksia olevat oikeudet.

Komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta (3). Neuvosto pääsi siitä poliittiseen sopimukseen 5. kesäkuuta 2003. Sen lisäksi että direktiivissä säädetään kolmansien maiden kansalaisten työmarkkinoilla ja koulutuksessa saamasta ja toimeentulotukea ja yhdistymisvapautta koskevasta tasa-arvoisesta kohtelusta verrattuna paikalliseen väestöön, komissio uskoo, että jäsenvaltioiden tulisi harkita myöntävänsä poliittisia oikeuksia pitkään oleskelleille asukkaille etenkin paikallistasolla, kun jäsenvaltiot saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tämä asia jää kuitenkin jäsenvaltioiden päätettäväksi.

Maahanmuuttajiin vaikuttavat suoraan kunnan vuokra-asuntoihin, terveyspalveluihin ja koulutukseen liittyvät päätökset, joissa kunnallisilla viranomaisilla on yleensä paljon vaikutusvaltaa. Kunnallisvaaleihin osallistumisoikeuden myöntäminen saattaa siten mahdollistaa poliittisen edustuksen päätöksissä, jotka vaikuttavat suorimmin maahanmuuttajien etuihin ja edistävät näin kotouttamisprosessia. Monet jäsenvaltiot ovat jo myöntäneet kolmansien maiden kansalaisille oikeuden osallistua kunnallisvaaleihin, eikä siis ole syytä pelätä, että tätä vastustettaisiin jyrkästi jäsenvaltioissa. Komissio myös korostaa, että yksikään maa, joka on myöntänyt kunnallisvaaleihin osallistumisoikeuden kolmansien maiden kansalaisille, ei harkitse sen poistamista, joten sillä ei ole ilmeisesti kielteistä vaikutusta näihin yhteiskuntiin.

Tampereen Eurooppa-neuvosto vaati erityisesti tehokkaampaa kotouttamispolitiikkaa, jonka avulla pyritään takaamaan kolmansien maiden kansalaisille oikeudet ja velvollisuudet, jotka ovat verrattavissa Euroopan unionin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin. Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että maahanmuuttajilla on itsellään vastuu kotoutumisestaan vastaanottavaan maahan. Komissio uskoo, että kotouttaminen on kaksisuuntainen prosessi, joka perustuu keskinäisiin oikeuksiin ja vastaaviin velvolli- suuksiin. Tämä merkitsee yhtäältä vastaanottavan valtion vastuuta varmistaa, että maahanmuuttajien muodolliset oikeudet ovat voimassa, jotta maahanmuuttajat voivat osallistua taloudelliseen, sosiaaliseen, kulttuuriseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Toisaalta se merkitsee, että maahanmuuttajat kunnioittavat vastaanottavan maan perussääntöjä ja -arvoja ja osallistuvat aktiivisesti kotouttamisprosessiin. Tulisi ottaa huomioon, että ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta (4), josta päästiin poliittiseen sopimukseen kesäkuussa 2003, säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta vaatia, että kolmansien maiden kansalaiset noudattavat kansallisen lainsäädännön mukaisia kotouttamisedellytyksiä saadakseen pitkään oleskelleen kansalaisen aseman. Kansalaisuuden saamisen edellytykset ovat jäsenvaltioiden päätettävissä, mutta on selvää, että kansalaisuus, joka merkitsee kyseiselle henkilölle oikeuksia ja velvollisuuksia, voi olla tärkeä askel kotouttamisprosessissa.

---

(1)  KOM(2003) 33 6 lopullinen.

(2)  EYVL C 332 E, 27.11.2001.

(3)  EYVL C 240 E, 28.8.2001.

(4)  EYVL C 240 E, 28.8.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/174 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/174

---

(2004/C 70 E/183)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2939/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Eures-verkon edistäminen ja tunnetuksi tekeminen

Eures-verkon toimintaa vuosina 1998—1999 koskevasta komission kertomuksesta ”Eures-verkon merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa” laadittiin minun esittelemäni työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietintö A5-0169/2001, joka hyväksyttiin 31. toukokuuta 2001. Mietintöä käsiteltäessä minulla oli sen perusteluosassa tilaisuus huomauttaa, että Eures-verkko tunnetaan julkisuudessa huonosti.

Suosittelin silloin, että olisi ”pyrittävä huomattavasti suurempaan ponnisteluun palveluiden edistämiseksi ja levittämiseksi” ja ehdotin, että käytettäisiin pysyvänä tiedotustapana mainontaa, jolla laajennettaisiin ja parannettaisiin tiedotuskampanjoiden pelkästään tilapäistä vaikutusta.

Esimerkkinä esitin sen seikan, että Euresin verkkosivuilla Internetissä on linkkejä työn hakua tai tarjoamista koskeviin ilmoituksiin, joita useat lehdet jäsenvaltioissa julkaisevat ja jotka ovat myös niiden on-line-painoksissa. Tässä yhteydessä esitinkin kysymyksen, miksi ei neuvoteltaisi lehtien kanssa siitä, että Euresin tietokantaan yhteydessä olevien linkkien julkaisemisen ohella julkaistaisiin Eures-verkon ilmoituksia lehtien paperipainoksissa.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

| — | Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä edistääkseen ja tehdäkseen tunnetuksi Eures-verkkoa? Onko komissio jo suositusten mukaisesti ottanut yhteyttä lehtiin? Jos on, miten yhteydenottoihin on reagoitu? |
| --- | --- |

—

Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä edistääkseen ja tehdäkseen tunnetuksi Eures-verkkoa? Onko komissio jo suositusten mukaisesti ottanut yhteyttä lehtiin? Jos on, miten yhteydenottoihin on reagoitu?

| — | Montako käyttäjää äskettäin uudistetulla Eures-portaalilla on ensimmäisten käyttöpäivien aikana ollut? Mitä vaikeuksia tai ongelmia on ilmennyt? Käyttävätkö eri jäsenvaltioiden kansalaiset järjestelmää yhtä paljon vai onko jokin kansallisuus muita edellä? |
| --- | --- |

—

Montako käyttäjää äskettäin uudistetulla Eures-portaalilla on ensimmäisten käyttöpäivien aikana ollut? Mitä vaikeuksia tai ongelmia on ilmennyt? Käyttävätkö eri jäsenvaltioiden kansalaiset järjestelmää yhtä paljon vai onko jokin kansallisuus muita edellä?

| — | Mikä prosenttiosuus ensimmäistä työpaikkaa hakevien markkinoista arvellaan keskittyvän Euresiin? |
| --- | --- |

—

Mikä prosenttiosuus ensimmäistä työpaikkaa hakevien markkinoista arvellaan keskittyvän Euresiin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 2003)

Eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden Eures-portaalin 19. syyskuuta 2003 tapahtuneen käyttöönoton yhteydessä pidettiin lehdistötilaisuus, ja tapahtuma sai paljon palstatilaa tiedotusvälineissä ympäri Eurooppaa. Samana päivänä käynnistetyllä Eures-verkkoon liittyvällä liikkuvuutta koskevalla tiedotuskampanjalla varmistetaan Eures-verkosta tiedottaminen vuosien 2003 ja 2004 aikana, sillä kaikki kampanjassa käytetty materiaali liittyy Eures-portaaliin, joka on myös kampanjan Internet-sivusto osoitteessa http://europa.eu.int/eures/index.jsp.

Eures-verkko on periaatteessa jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen välinen yhteistyöverkko. Työvoimapalvelut vastaavat Eures-sivuston sisällöstä, ja siellä on linkkejä jäsenvaltioiden tiedotusvälineisiin. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kunkin jäsenvaltion julkiset työvoimapalvelut huolehtivat yleensä erityisjärjestelyistä jäsenvaltion tiedotusvälineiden kanssa. Komissio (EURESco) kehottaa kuitenkin voimakkaasti julkisia työvoimapalveluja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet verkon ja Internet-sivuston tunnettuuden lisäämiseksi.

Uuden Eures-portaalin 19. syyskuuta tapahtuneen käyttöönoton jälkeisinä kahtena viikkona sivuston käyttäjien määrä oli 150 000, kun taas syyskuun 2003 aikana käyttäjiä oli 256 800 ja elokuun 2003 aikana 206 000.

Mitään vaikeuksia tai ongelmia ei havaittu lukuun ottamatta ensimmäisten päivien muutamia vähäisiä teknisiä ongelmia, kuten serverin hitautta.

Eures-portaalin käyttö on yleistä kaikissa jäsenvaltioissa, mutta sivustolla vierailee myös useita käyttäjiä, joiden asuinmaata ei pystytä määrittelemään. Alustavien tilastojen mukaan käyttäjiä oli syyskuussa 2003 eniten seuraavista maista: Italiasta 10,41 prosenttia, Saksasta 6,86 prosenttia, Belgiasta 5,03 prosenttia ja Alankomaista 3,43 prosenttia.

Komissiolla ei ole käytössään täsmällisiä lukuja ensimmäistä työpaikkaa hakevien Eures-verkon käyttäjien osuudesta, sillä käyttäjiltä ei kysytä tällaisia tietoja. Nuoremmat ikäryhmät ovat kuitenkin yleensä valmiimpia liikkumaan maasta toiseen, joten on todennäköistä, että suuri osa Eures-verkon käyttäjistä kuuluu heihin.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/175 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/175

---

(2004/C 70 E/184)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2941/03

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Solidaarisuusrahaston varojen myöntäminen

Euroopan parlamentti hyväksyi kaksi päätöslauselmaa Prestige-säiliöaluksen uppoamisen vuoksi. Niissä se ” ... kehottaa komissiota harkitsemaan kiireellisesti kaikkien mahdollisten rahoitusvälineiden käyttämistä Prestige-säiliöaluksen haverin aiheuttamien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vahinkojen korjaamiseksi ja öljyvahingosta kärsivien talouselämän alojen tukemiseksi.” (1) ja ”kehottaa ryhtymään välittömästi toimiin katastrofista kärsineiden tilanteen helpottamiseksi käyttämällä solidaarisuusrahastoa” sekä ”pyytää tukea öljytuhoista kärsineiden väestönosien ja elinkeinojen auttamiseksi ja kärsineiden alueiden ekosysteemin korjaamiseksi” (2).

Komission jäsen Barnier'n 26. helmikuuta 2003 kysymykseen E-3659/02 (3) toimittaman vastauksen mukaan komissio sai 14. tammikuuta 2003 Espanjan viranomaisilta muodollisen pyynnön, joka koskee varojen ottamista solidaarisuusrahastosta ja taloudellisen tuen myöntämistä Prestige-säiliöaluksen uppoamisen aiheuttamaan öljyvahinkoon liittyvien puhdistustöiden korvaamiseksi Galician rannikolla.

Vastauksessa komissio muistutti, että Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin edelliskesänä useita Keski-Euroopan maita kohdanneiden tulvien vuoksi ja siitä myönnetään tukea luonnonmullistusten sattuessa ja että tuen saamiselle on erityiset perusteet. Rahaston varoja voidaan käyttää ainoastaan välittömän taloudellisen avun antamiseen asetuksessa määriteltyjen tukikelpoisuuskriteerien mukaan.

Yhteisön toimielinten edustajat, mm. talousarviosta vastaava komission jäsen Schreyer ja neuvoston puheenjohtaja Magri sopivat 23. syyskuuta solidaarisuusrahaston varojen myöntämisestä kolmelle jäsenvaltiolle, Espanjalle, Italialle ja Portugalille. Sopimuksella 8,6 miljoonaa euroa myönnetään säiliöalus Prestigen katastrofista kärsineille Espanjan alueille, 47,6 miljoonaa euroa Italian maanjäristysalueille ja 48,5 miljoonaa euroa Portugalin tahallisesti sytytettyjen metsäpalojen aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi.

Millaisia arvioita komissiolla on näiden kolmen katastrofin aiheuttamista taloudellisista menetyksistä?

Minkälaisia määriä Espanjan, Portugalin ja Italian hallitukset ovat pyytäneet EU:lta ja solidaarisuus-rahastosta tuhojen korvaamiseksi?

Mihin perustuu se, että säiliöalus Prestigen onnettomuudesta kärsineet alueet saavat alle viidenneksen siitä mitä Italian maanjäristysalueet tai Portugalin metsäpaloalueet?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Komissio haluaa selventää arvoisalle parlamentille jäsenelle, että toimielinten käsitellessä 23. syyskuuta solidaarisuusrahaston varojen myöntämistä oli kyse yhteensä neljästä hakemuksesta. Ensimmäinen tapaus liittyy 48,539 miljoonan euron tuen myöntämiseen Portugalille metsäpaloja koskevan hakemuksen perusteella. Toinen tapaus koskee 8,626 miljoonan euron tuen myöntämistä Espanjalle säiliöalus Prestigen uppoamisen aiheuttamia öljytuhoja koskevan hakemuksen perusteella. Kolmas tapaus koskee 30,826 miljoonan euron tuen myöntämistä Italialle Campobasson (Molise) ja Foggian (Puglia) alueilla tapahtuneita maanjäristyksiä koskevan hakemuksen perusteella. Neljäs tapaus koskee 16,798 miljoonan euron tuen myöntämistä Italialle toisen hakemuksen perusteella, joka liittyy Sisilian Cataniassa sijaitsevan Etna-tulivuoren purkautumiseen.

Hyväksyttävälle hakemukselle solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen määrä lasketaan oikeudenmukaisella tavalla katastrofin luonteen, välittömien vahinkojen määrän, sopivien toimien määrän ja katastrofilajia varten käytettävissä olevien varojen perusteella, kun budjettivallan käyttäjä ehdottaa rahaston käyttämistä. Solidaarisuusrahaston koko vuosibudjetti on miljardi euroa. Noin 75 prosenttia tästä määrästä (eli 750 miljoonaa euroa) voidaan myöntää ennen lokakuun 1. päivää 2003.

Solidaarisuusrahastosta annetun asetuksen (4) nojalla hyväksyttäviksi katsottavat välittömät vahingot ovat neljän hakemuksen osalta seuraavat: Espanja 486 000 000 euroa, Italia/Molise 1 558 000 000, Italia/Etna 932 000 000 euroa, Portugali 1227 885 900 euroa. On syytä huomauttaa, että välittömiä vahinkoja koskevat luvut eivät sisällä matkailualan ym. kärsimiä taloudellisia menetyksiä.

Asetuksen säännösten nojalla Portugalin hakemuksen katsotaan koskevan suurkatastrofia, kun taas kolmen muun hakemuksen katsotaan koskevan poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja.

Poikkeuksellisiin alueellisiin katastrofeihin on käytettävissä vuosittain 75 miljoonaa euroa. Asetuksen mukaan korkeintaan 56,250 miljoonaa euroa (75 prosenttia) voidaan myöntää ennen kunkin vuoden lokakuun 1. päivää. Jotta yleisiä budjettirajoitteita voitaisiin noudattaa, poikkeuksellisiin alueellisiin katastrofeihin myönnettävien määrärahojen määrittämisessä käytetään 2,5 prosentin tasoa välittömistä kokonaisvahingosta. Jotta Italian ja Espanjan hakemukset käsiteltäisiin oikeudenmukaisesti, ehdotimme tämän 2,5 prosentin tason soveltamista ja tuen vähentämistä sen jälkeen suhteellisesti asetuksessa asetetun ennen lokakuun 1. päivää maksettavia määrärahoja koskevan rajan noudattamiseksi. Tästä syystä näiden kolmen hakemuksen perusteella maksetut määrärahat edustavat kohtuullista 1,98 prosentin suhteellista osuutta välittömistä kokonaisvahingoista.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit 19.12.2002 - P5_TA(2002)0629.

(2)  Hyväksytyt tekstit 21.11.2002 - P5_TA(2002)0575.

(3)  EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 125.

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/177 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/177

---

(2004/C 70 E/185)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2950/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(2. lokakuuta 2003)

Aihe:   Luonnon Life -ohjelman tulevaisuus

”Luonnon Life” -rahoitusvälineen tulevaisuus on epäselvä. Ei tiedetä, jatkuuko ohjelma neljännelle kaudelle, koska ei ole varmuutta, hyväksytäänkö jatkoa. Tämän ohjelman valttikortti on se, että sillä on ollut mahdollista toteuttaa konkreettisia ruohonjuuritason toimia, jotka vaikuttavat suoraan paikalliseen biologiseen monimuotoisuuteen. Toimet ovat usein pienimuotoisia, niillä on yleensä tärkeä esimerkillinen tehtävä, ja niihin osallistuu lähestulkoon aina lukuisia paikallisen alueen toimijoita, ei ainoastaan luonto- ja ympäristöjärjestöjä ja viranomaisia, vaan myös maanviljelijöitä, matkailualan yrittäjiä ja paikallisia asukkaita.

| 1. | Keskimääräinen talousarvio kasvoi vuoteen 2002 verrattuna 7,5 prosenttia. Sitä edeltävänä vuotena kasvua oli 15 prosenttia. Toisin sanoen talousarviot kasvavat vuosi vuodelta. Aikooko komissio tukea edelleen kehitystä, vai ei? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli pienten (pienempien) hankkeiden osuus, jotka hylättiin edellisellä viisivuotiskaudella? Onko käynyt ilmi, että hankkeeseen osallistuvilla on yhä hankalampaa saada kokoon omat (muut kuin EU:n) rahoitusosuudet? |
| --- | --- |

1.

Keskimääräinen talousarvio kasvoi vuoteen 2002 verrattuna 7,5 prosenttia. Sitä edeltävänä vuotena kasvua oli 15 prosenttia. Toisin sanoen talousarviot kasvavat vuosi vuodelta. Aikooko komissio tukea edelleen kehitystä, vai ei? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli pienten (pienempien) hankkeiden osuus, jotka hylättiin edellisellä viisivuotiskaudella? Onko käynyt ilmi, että hankkeeseen osallistuvilla on yhä hankalampaa saada kokoon omat (muut kuin EU:n) rahoitusosuudet?

| 2. | Tarkoittaako tämä sitä, että viranomaisten osuus hakijoista kasvaa suhteellisesti enemmän kuin valtioista riippumattomien järjestöjen osuus? Voiko komissio antaa tietoja, joissa esitetään viranomaisten ja valtioista riippumattomien järjestöjen osuudet hakijoina koko Life-ohjelman ajalta vuodesta 1992 lähtien? Voivatko valtioista riippumattomat järjestöt esittää hankkeita edelleen komissiolle, vai ainoastaan jäsenvaltioille? |
| --- | --- |

2.

Tarkoittaako tämä sitä, että viranomaisten osuus hakijoista kasvaa suhteellisesti enemmän kuin valtioista riippumattomien järjestöjen osuus? Voiko komissio antaa tietoja, joissa esitetään viranomaisten ja valtioista riippumattomien järjestöjen osuudet hakijoina koko Life-ohjelman ajalta vuodesta 1992 lähtien? Voivatko valtioista riippumattomat järjestöt esittää hankkeita edelleen komissiolle, vai ainoastaan jäsenvaltioille?

| 3. | Aikooko komissio tulevaisuudessa rajoittaa ne alueet, joissa ”Luonnon Life” -rahoitusta voidaan käyttää jäsenvaltioiden osoittamiin luontotyyppi- ja lintudirektiivin kattamiin alueisiin, sekä alueisiin, joissa on EU:n ensisijaisesti suojeltavia lajeja, vai voivatko jäsenvaltiot käyttää rahoitusta horisontaalisesti koko alueellaan? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio tulevaisuudessa rajoittaa ne alueet, joissa ”Luonnon Life” -rahoitusta voidaan käyttää jäsenvaltioiden osoittamiin luontotyyppi- ja lintudirektiivin kattamiin alueisiin, sekä alueisiin, joissa on EU:n ensisijaisesti suojeltavia lajeja, vai voivatko jäsenvaltiot käyttää rahoitusta horisontaalisesti koko alueellaan?

| 4. | Onko LIFE edelleen erillinen rahoitusväline, vai sisällytetäänkö se maatalouspolitiikkaan tai osaksi rakennerahastoja? |
| --- | --- |

4.

Onko LIFE edelleen erillinen rahoitusväline, vai sisällytetäänkö se maatalouspolitiikkaan tai osaksi rakennerahastoja?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 2003)

Ehdotusta nykyisen LIFE-asetuksen voimassaoloajan pidentämiseksi kahdella vuodella ollaan juuri viimeistelemässä, ja tavoitteena on antaa ehdotus parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi lokakuun 2003 loppuun mennessä. Voimassaoloajan pidentämisen avulla voitaisiin kattaa ajanjakso vuodesta 2004 uusien rahoitusnäkymien hyväksymiseen asti. Tarvittava jatkuvuus saavutetaan, jos parlamentti ja neuvoston hyväksyvät ehdotuksen nopeasti.

Vastauksena parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin voidaan esittää seuraavaa:

| 1. | Luonnon LIFE -hankkeiden keskimääräinen kokonaistalousarvio kasvoi 18 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2002 (0,84 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 1,03 miljoonaa euroa vuonna 2002). Tämän jälkeen talousarviosumma pieneni 12 prosenttia vuodesta 2002 vuoteen 2003 (0,92 miljoonaa euroa vuonna 2003). Näiden lukujen perusteella ei voida tehdä mitään yleisiä päätelmiä, ja voimme vain todeta, että pieniä hankkeita ei syrjitä. Ei myöskään ole nähtävissä merkkejä siitä, että hankkeisiin osallistuvilla olisi entistä suurempia vaikeuksia hankkia oma rahoitusosuutensa. Hankkeisiin osallistuvien velvollisuus maksaa osa kustannuksista otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön LIFE III -hankkeiden yhteydessä, emmekä ole havainneet esitettyjen ehdotusten määrän pienentyneen. |
| --- | --- |

1.

Luonnon LIFE -hankkeiden keskimääräinen kokonaistalousarvio kasvoi 18 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2002 (0,84 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 1,03 miljoonaa euroa vuonna 2002). Tämän jälkeen talousarviosumma pieneni 12 prosenttia vuodesta 2002 vuoteen 2003 (0,92 miljoonaa euroa vuonna 2003). Näiden lukujen perusteella ei voida tehdä mitään yleisiä päätelmiä, ja voimme vain todeta, että pieniä hankkeita ei syrjitä. Ei myöskään ole nähtävissä merkkejä siitä, että hankkeisiin osallistuvilla olisi entistä suurempia vaikeuksia hankkia oma rahoitusosuutensa. Hankkeisiin osallistuvien velvollisuus maksaa osa kustannuksista otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön LIFE III -hankkeiden yhteydessä, emmekä ole havainneet esitettyjen ehdotusten määrän pienentyneen.

| 2. | Vuonna 2003 sellaisten hankkeiden osuus, joissa rahoitusta myönnettiin suoraan kansalaisjärjestöille, on noin 35 prosenttia. Kaudella 1992—2001 kansalaisjärjestöjen osuus oli keskimäärin noin 25 prosenttia. Lukujen vertailu osoittaa, että kansalaisjärjestöjen osuus on vakaa tai kasvamassa. Viranomaiset (paikalliset ja kansalliset) ovat kuitenkin edelleen Luonnon LIFE -ohjelman tärkein edunsaajaryhmä, jonka osuus oli keskimäärin 73 prosenttia vuosina 1992—2001. On myös huomattava, että kansalaisjärjestöt ovat hyvin usein yhteistyökumppaneina viranomaisten vetämissä hankkeissa, mikä kasvattaa järjestöjen todellista osuutta Luonnon LIFE -ohjelman talousarviosta. Suunniteltu voimassaoloajan pidennys ei myöskään rajoita kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia tehdä ehdotuksia Luonnon LIFE -hankkeiksi, ja komissio odottaa niiden osallistuvan edelleen aktiivisesti Luonnon LIFE -hankkeiden toteutukseen. |
| --- | --- |

2.

Vuonna 2003 sellaisten hankkeiden osuus, joissa rahoitusta myönnettiin suoraan kansalaisjärjestöille, on noin 35 prosenttia. Kaudella 1992—2001 kansalaisjärjestöjen osuus oli keskimäärin noin 25 prosenttia. Lukujen vertailu osoittaa, että kansalaisjärjestöjen osuus on vakaa tai kasvamassa. Viranomaiset (paikalliset ja kansalliset) ovat kuitenkin edelleen Luonnon LIFE -ohjelman tärkein edunsaajaryhmä, jonka osuus oli keskimäärin 73 prosenttia vuosina 1992—2001. On myös huomattava, että kansalaisjärjestöt ovat hyvin usein yhteistyökumppaneina viranomaisten vetämissä hankkeissa, mikä kasvattaa järjestöjen todellista osuutta Luonnon LIFE -ohjelman talousarviosta. Suunniteltu voimassaoloajan pidennys ei myöskään rajoita kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia tehdä ehdotuksia Luonnon LIFE -hankkeiksi, ja komissio odottaa niiden osallistuvan edelleen aktiivisesti Luonnon LIFE -hankkeiden toteutukseen.

| 3. | Tulevaisuudessa Luonnon LIFE -ohjelma toimii edelleen luontotyyppidirektiivin (1) ja lintudirektiivin (2) toteutuksen ja erityisesti Natura 2000 -verkoston luomisen ja aktiivisen hallinnoimisen tukena. Kummassakin direktiivissä mainitaan joukko toteuttamista vaativia toimenpiteitä, jotka eivät koske yksittäisiä alueita. Lisäksi Natura 2000:n verkostoluonne edellyttää yksittäisten alueiden rajat ylittävää lähestymistapaa. Näistä syistä komissio ei aio rajata Luonnon LIFE -varojen käyttöä vain Natura 2000 -alueisiin. Luonnon LIFE -ohjelman painopisteenä on kuitenkin, ainakin suunniteltuna jatkoaikana, Natura 2000 -verkoston aktiivinen hallinnointi, jotta vältettäisiin hajottamasta käytettävissä olevia rajallisia varoja. |
| --- | --- |

3.

Tulevaisuudessa Luonnon LIFE -ohjelma toimii edelleen luontotyyppidirektiivin (1) ja lintudirektiivin (2) toteutuksen ja erityisesti Natura 2000 -verkoston luomisen ja aktiivisen hallinnoimisen tukena. Kummassakin direktiivissä mainitaan joukko toteuttamista vaativia toimenpiteitä, jotka eivät koske yksittäisiä alueita. Lisäksi Natura 2000:n verkostoluonne edellyttää yksittäisten alueiden rajat ylittävää lähestymistapaa. Näistä syistä komissio ei aio rajata Luonnon LIFE -varojen käyttöä vain Natura 2000 -alueisiin. Luonnon LIFE -ohjelman painopisteenä on kuitenkin, ainakin suunniteltuna jatkoaikana, Natura 2000 -verkoston aktiivinen hallinnointi, jotta vältettäisiin hajottamasta käytettävissä olevia rajallisia varoja.

| 4. | Komission kanta on, että LIFE-ohjelman pitäisi säilyä muista nykyisistä rahoitusvälineistä erillisenä. Ohjelman ominaispiirteet tekevät siitä hyvin erityisen. Samalla pitäisi kuitenkin parantaa täydentävyyttä ja synergiaa muiden rahoitusvälineiden kanssa, jotta kaikki LIFE-ohjelman tarjoamat mahdollisuudet saataisiin tehokkaaseen käyttöön. Tämä kanta on yhdenmukainen direktiivin 92/43/ETY 8 artiklaa työstäneen hallitustenvälisen ryhmän päätelmien kanssa. |
| --- | --- |

4.

Komission kanta on, että LIFE-ohjelman pitäisi säilyä muista nykyisistä rahoitusvälineistä erillisenä. Ohjelman ominaispiirteet tekevät siitä hyvin erityisen. Samalla pitäisi kuitenkin parantaa täydentävyyttä ja synergiaa muiden rahoitusvälineiden kanssa, jotta kaikki LIFE-ohjelman tarjoamat mahdollisuudet saataisiin tehokkaaseen käyttöön. Tämä kanta on yhdenmukainen direktiivin 92/43/ETY 8 artiklaa työstäneen hallitustenvälisen ryhmän päätelmien kanssa.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 31, 6.2.1998).

(2)  Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/178 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/178

---

(2004/C 70 E/186)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2958/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Hintojen nousu euroalueella

Italiassa järjestettiin 16. syyskuuta 2003 ostolakko, jonka tarkoituksena oli protestoida kuluttajahintojen jatkuvaa, kontrolloimatonta nousua vastaan. Italian kuluttajaliitto Adiconsum on arvioinut, että keski-vertoperheen ostovoima alenee vuonna 2003 tuhat euroa. Euroalueen arvioitu keskimääräinen inflaatioaste on 2,1 prosenttia. Irlannissa inflaatioaste on korkein, 3,9 prosenttia. Italian inflaatioaste on noussut 2,9:ään, Kreikan 3,5:een ja Portugalin 3,7:ään prosenttiin.

Italian inflaatioaste on palannut viime tammikuun lukemiin, mutta kuluttajahinnat näyttävät kuitenkin jatkuvasti kasvavan. Voisiko komissio näin ollen kertoa:

| 1. | Mitä se aikoo tehdä antaakseen yksityiskohtaisen selvityksen eri maiden hallitusten, etenkin Italian hallituksen, toimintasuunnitelmista tällä alalla? |
| --- | --- |

1.

Mitä se aikoo tehdä antaakseen yksityiskohtaisen selvityksen eri maiden hallitusten, etenkin Italian hallituksen, toimintasuunnitelmista tällä alalla?

| 2. | Mihin kiireellisiin toimiin se aikoo ryhtyä turvatakseen kuluttajien ostovoiman? |
| --- | --- |

2.

Mihin kiireellisiin toimiin se aikoo ryhtyä turvatakseen kuluttajien ostovoiman?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Komissio huomauttaa, että Euroopan keskuspankki vastaa koko euroalueen hintavakaudesta. Koska yhteisen rahapolitiikan perusteella ei voida kuitenkaan hallita maakohtaista inflaatiokehitystä, asianomaisten jäsenvaltioiden on itse ryhdyttävä toimiin sellaisen inflaatiokehityksen osalta, jota ne eivät pidä toivottavana.

Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) tuoreimmat käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että kuluttajahinnat ovat nousseet syyskuun 2002 ja syyskuun 2003 välisenä aikana koko euroalueella 2,1 prosenttia, Irlannissa 3,8 prosenttia, Kreikassa 3,3 prosenttia (elokuusta elokuuhun), Portugalissa 3,2 prosenttia, Espanjassa 3,0 prosenttia ja Italiassa 3,0 prosenttia. Näissä viidessä jäsenvaltiossa vuotuinen inflaatiovauhti on ollut nopeinta.

Komissio pyytää arvoisaa Parlamentin jäsentä tutustumaan neuvoston kesäkuussa 2003 hyväksymien vuosien 2003—2005 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen euroaluetta käsittelevään jaksoon. Kyseisessä jaksossa todetaan, että rahaliitossa esiintyy inflaatioeroja ja että euroalueen jäsenvaltioiden välillä todetut inflaatioerot johtuvat pääasiassa talouden rakenteiden ja kasvuvauhdin eroavuuksista. Talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa suositellaan, että jäsenvaltioiden talouden toimijat analysoivat inflaatioerojen syitä epätoivottujen inflaatiolähteiden tunnistamiseksi. Tämän analyysin olisi johdettava jäsenvaltioiden käytettävissään olevin keinoin toteuttamiin toimenpiteisiin. Komissio seuraa jatkossakin tarkoin jäsenvaltioiden talouskehitystä ja raportoi talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanon edistymisestä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/179

---

(2004/C 70 E/187)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2963/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tapaturmien tutkimukseen ja ennaltaehkäisyyn osoitettujen määrärahojen vähentäminen

Euroopan komission terveysasioiden osastolle osoittamassaan kirjeessä eurooppalainen tapaturmien ehkäisyverkosto ilmaisee huolestumisensa siitä, että tapaturmien tutkimukseen ja ennaltaehkäisyyn osoitettuja määrärahoja on vähennetty 30 prosenttia, vaikka yhteisön kansanterveysalan talousarvio terveys- ja epidemiologialaboratorion esittämien tietojen mukaan on kasvanut, ja tapaturmien ehkäisyä koskevaa toimintaohjelmaa on tarkoitus rahoittaa seuraavan viisivuotiskauden aikana 1,7—1,8 miljoonalla eurolla vuosittain, kun edellisellä kaudella vastaava summa oli 2,5 miljoonaa euroa.

Koska tapaturmat ovat kehittyneissä maissa yleisin kuolinsyy parhaassa työiässä olevien 45-vuotiaiden ja sitä nuorempien ryhmässä, tapaturmista johtuva kuolleisuus vaikuttaa odotettavissa olevaan elinikään enemmän kuin kuolleisuus sairauksiin (sydän- ja verisuonisairaudet ja kasvaimet), ja vakavasti loukkaantuneiden aiheuttamat yhteiskunnalliset ja taloudelliset kustannukset ovat hyvin suuret, kysyn komissiolta:

| 1. | Mistä syistä tämän alan rahoitusta on jyrkästi vähennetty? |
| --- | --- |

1.

Mistä syistä tämän alan rahoitusta on jyrkästi vähennetty?

| 2. | Aikooko komissio ryhtyä asiassa toimiin ja millä tavoin, jotta tapaturmien ehkäisemistä koskevaa tutkimusta tehostettaisiin? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio ryhtyä asiassa toimiin ja millä tavoin, jotta tapaturmien ehkäisemistä koskevaa tutkimusta tehostettaisiin?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Komissio ei ole jokin aika sitten vähentänyt tapaturmien tutkimiseen ja ennaltaehkäisyyn unionissa osoitettuja määrärahoja 30 prosentilla.

Parhaillaan arvioidaan tapaturmien ja loukkaantumisten ehkäisyä koskevaan rahoitustukeen liittyviä ehdotuksia, jotka on vastaanotettu yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevan vuoden 2003 rahoituskierroksen aikana. Päätös rahoitettavien hankkeiden valinnasta tehtäneen pian. Valintaprosessin aikana on esitetty useita tapaturmien ja loukkaantumisten torjuntaan liittyviä hankkeita.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/180 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/180

---

(2004/C 70 E/188)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2967/03

esittäjä(t): Marie-Thérèse Hermange (PPE-DE) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   EU:n lapsiasiamies

Eurooppalainen lapsiasiamiesten verkosto (ENOC) perustettiin Unicefin toimesta vuonna 1997 Trondheimissa, Norjassa, toimimaan lapsiasiamiesten yhteyselimenä Euroopassa. Verkostoon kuuluu tällä hetkellä useita Euroopan unionin jäsenvaltioita: Itävalta, Belgia, Tanska, Espanja, Ranska, Iso-Britannia ja Ruotsi.

Jokainen maa tai alue, jolla on itsenäinen lapsiasiamies, voi liittyä tähän verkostoon, jonka päätavoitteena on parantaa lasten oikeuksien noudattamista Euroopassa valvomalla Lapsen oikeuksien julistuksen soveltamista, tukemalla yksityisten ja yhteisöjen toimintaa tällä alalla ja avustamalla vastaavien kansallisten politiikkojen käyttöönotossa.

Verkosto toimii myös Euroopan maiden tiedon, kokemuksen ja ideoiden vaihtofoorumina erityisesti vertailevia tutkimuksia käyttäen.

Voisiko komissio nimittää ”EU:n lapsiasiamiehen” ja lisätä näin Euroopassa lasten suojelemiseksi järjestetyn toiminnan näkyvyyttä ja avoimuutta? EU:n lapsiasiamiehen nimitys mahdollistaisi Euroopassa toimivan verkoston paremman koordinoinnin ja epäilemättä myös lasten etujen ja tarpeiden paremman turvaamisen.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(19. marraskuuta 2003)

Komissiolla ei ole nykyisten perussopimusten nojalla tällä hetkellä käytössään oikeusperustaa, joka mahdollistaisi toimimisen arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamalla tavalla eli jäsenvaltioiden nimittämien lapsiasiamiesten toiminnan koordinoinnin.

Lapsiin liittyvistä asioista vastaavat 15 jäsenvaltion ministerit eivät esittäneet Italian Luccassa 25.-26. syykuuta 2003 pidetyssä kokouksessaan annetussa päätöslauselmassa EU:n lapsiasiamiehen nimittämistä.

Euroopan lapsiasiamiesten verkosto ENOC esitti huhtikuussa 2003 komissiolle tiedustelun, joka koski komission tuen saamista pysyvän sihteeristön perustamiselle.

Komissio vastasi ENOC:ille yksityiskohtaisesti kuvaillen toimintatuen rahoitusmekanismeja. Se muistutti myös, että tuen saaminen edellyttää budjettivallan käyttäjän — mukaan luettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston — hyväksyntää.

Jos ENOC haluaa toiminnalleen EU:n rahoitusta, on sen jätettävä tätä koskeva hakemus. Se ei ole kuitenkaan vielä tehnyt tämän suuntaista päätöstä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/180 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/180

---

(2004/C 70 E/189)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2968/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Eurojust

Voiko komissio ilmoittaa:

| — | mitkä jäsenvaltiot ovat muuttaneet omaa lainsäädäntöään päätöksen 2002/187/YOS (1) 42 artiklassa säädettyyn määräaikaan, 6. syyskuuta 2003, mennessä? Mitkä ovat kyseisten lakien viitetiedot ja tärkeimmät erot niiden välillä? |
| --- | --- |

—

mitkä jäsenvaltiot ovat muuttaneet omaa lainsäädäntöään päätöksen 2002/187/YOS (1) 42 artiklassa säädettyyn määräaikaan, 6. syyskuuta 2003, mennessä? Mitkä ovat kyseisten lakien viitetiedot ja tärkeimmät erot niiden välillä?

| — | Missä kansallisissa standardeissa on määritelty Eurojustin kansallisten jäsenten asema ja toimivaltuudet ajalle, joka ulottuu mainitun päätöksen voimaantulosta tähän päivään? Mitkä ovat kyseisten säännösten viitetiedot ja tärkeimmät erot niiden välillä? |
| --- | --- |

—

Missä kansallisissa standardeissa on määritelty Eurojustin kansallisten jäsenten asema ja toimivaltuudet ajalle, joka ulottuu mainitun päätöksen voimaantulosta tähän päivään? Mitkä ovat kyseisten säännösten viitetiedot ja tärkeimmät erot niiden välillä?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Komissio pyysi kirjeitse 23. kesäkuuta 2003 jäsenvaltioita lähettämään tietoja Eurojustin perustamisesta 28. helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä. Saamiensa tietojen perusteella komissio laatii raportin.

Tähän mennessä (13. lokakuuta 2003) kahdeksan jäsenvaltiota on lähettänyt kirjallisen vastauksen.

Saatavissa olevien tietojen perusteella voidaan tehdä seuraavat alustavat päätelmät:

| — | Kolme jäsenvaltiota vastasi, että ne ovat panneet neuvoston päätöksen täysimääräisesti täytäntöön eikä kansallista lainsäädäntöä tarvita (vaikka ne aikovatkin toteuttaa lisätoimenpiteitä, joita ei suoranaisesti vaadita neuvoston päätöksessä). Yksi jäsenvaltio on säätänyt lain, jolla neuvoston päätös pannaan täytäntöön. Yksi jäsenvaltio on säätänyt hallituksen asetuksen Eurojustin oikeushenkilöydestä ja sen kansallisten jäsenten erioikeuksista ja vapauksista, samaan aikaan kun neuvoston asetuksen täytäntöönpanosta säätävästä laista keskustellaan edelleen jäsenvaltion eduskunnassa. Muissa jäsenvaltioissa neuvoston asetuksen täytäntöönpanoa valmistellaan lainsäädännössä. |
| --- | --- |

—

Kolme jäsenvaltiota vastasi, että ne ovat panneet neuvoston päätöksen täysimääräisesti täytäntöön eikä kansallista lainsäädäntöä tarvita (vaikka ne aikovatkin toteuttaa lisätoimenpiteitä, joita ei suoranaisesti vaadita neuvoston päätöksessä). Yksi jäsenvaltio on säätänyt lain, jolla neuvoston päätös pannaan täytäntöön. Yksi jäsenvaltio on säätänyt hallituksen asetuksen Eurojustin oikeushenkilöydestä ja sen kansallisten jäsenten erioikeuksista ja vapauksista, samaan aikaan kun neuvoston asetuksen täytäntöönpanosta säätävästä laista keskustellaan edelleen jäsenvaltion eduskunnassa. Muissa jäsenvaltioissa neuvoston asetuksen täytäntöönpanoa valmistellaan lainsäädännössä.

| — | Lähes kaikilla kansallisilla jäsenillä on virallinen asema kansallisena syyttäjänä (kaksi on jopa tuomareita, yksi on varapoliisipäällikkö). Heistä kuitenkin vain muutama voi käyttää tuomiovaltaa ja/tai toimia syyttäjänä. Useimmat kansallisista jäsenistä työskentelevät oikeusministeriön alaisena, jotkut yleisen syyttäjän alaisena. Tilanne saattaa muuttua, kun uudet lait täytäntöönpanosta hyväksytään. |
| --- | --- |

—

Lähes kaikilla kansallisilla jäsenillä on virallinen asema kansallisena syyttäjänä (kaksi on jopa tuomareita, yksi on varapoliisipäällikkö). Heistä kuitenkin vain muutama voi käyttää tuomiovaltaa ja/tai toimia syyttäjänä. Useimmat kansallisista jäsenistä työskentelevät oikeusministeriön alaisena, jotkut yleisen syyttäjän alaisena. Tilanne saattaa muuttua, kun uudet lait täytäntöönpanosta hyväksytään.

| — | Lisätietoja arvoisa Parlamentin jäsen saa komission tulevasta täytäntöönpanoa koskevasta raportista. Komission tavoitteena on julkaista raportti vuoden 2003 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

—

Lisätietoja arvoisa Parlamentin jäsen saa komission tulevasta täytäntöönpanoa koskevasta raportista. Komission tavoitteena on julkaista raportti vuoden 2003 loppuun mennessä.

---

(1)  EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/181 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/181

---

(2004/C 70 E/190)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2970/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Yhteisestä kalastuspolitiikasta eroaminen

Voisiko komissio kertoa, millaiset mahdollisuudet jäsenvaltiolla on nykyisten perussopimusten ja Euroopan perustuslakiehdotuksen nojalla erota yhteisestä kalastuspolitiikasta?

Johtaisiko tällainen teko tai kalastuspolitiikan ottaminen kansalliseen valvontaan kyseisen jäsenvaltion eroamiseen Euroopan unionista vai pitäisikö kaikkien jäsenvaltioiden yksimielistä hyväksyntää edellyttävät perussopimukset neuvotella uusiksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 2003)

Yhteisön nykyisen lainsäädännön mukaisesti (EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta) yhteisön toimintaan sisältyy yhteinen kalastuspolitiikka. Näin ollen yhteisöllä on yksinomainen toimivalta kalavarojen säilyttämisen ja hoidon suhteen jäsenvaltioiden sisävesillä ja avomerellä. Kyseinen yksinomainen toimivalta alan organisaation suhteen ja meren biologisten luonnonvarojen säilyttämisen osalta johtuu EY:n perustamissopimuksen 37 artiklasta ja vuoden 1972 liittymisasiakirjan 102 artiklasta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin määritteli yhteisön toimivallan vahvistamalla, että yhteisön toimivalta syrjäyttää jäsenvaltioiden toimivallan sekä yhteisön vesillä että niiden ulkopuolella. Yhteisöllä on yksinomainen ulkoinen toimivalta jäsenvaltioiden ulkopuolisilla vesillä kansainvälisten sitoumusten kautta kahdenvälisellä tasolla (sopimusneuvottelut ja sopimusten tekeminen kolmansien maiden kanssa) ja monenvälisellä tasolla (yhteisön edustajien osallistuminen toimivaltaisiin kansainvälisiin kalastusalan järjestöihin) (1).

Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisala vahvistettiin äskettäin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (2) 1 artiklassa. Sen mukaan yhteisön toimivalta muodostuu kahdesta osa-alueesta, joista ensimmäinen kattaa vesiluonnonvarat, vesiviljelyn sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen ja kaikenlaisen kalastustoiminnan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla — harjoittivatpa sitä jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kalastajat tai alukset. Toiseksi yhteisön toimivalta kattaa kaiken jäsenvaltioiden kalastajien tai alusten harjoittaman kalastustoiminnan sekä yhteisön vesillä sekä avomerellä sekä kolmansien maiden kalastusvesillä — jälkimmäisessä tapauksessa kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti.

Yhteisen kalastuspolitiikan muodostavaa asetuskokonaisuutta sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioiden kansallisessa oikeusjärjestyksessä, ja yhteisön oikeudella on ensisijainen asema kansallisen oikeuden normeihin nähden (3). Näin ollen kansalliset viranomaiset rikkoisivat yhteisön lainsäädäntöä hyväksyessään säädöksiä, jotka ovat ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen tai sen nojalla annetun yhteisön oikeuden kanssa. Yhteisön oikeus on voimassa samanlaisena koko yhteisön alueella, eikä yksi jäsenvaltio voi poiketa siitä.

EY:n perustamissopimuksen säännöksiä voidaan muuttaa ainoastaan uudella sopimuksella, jonka kaikki jäsenvaltiot ratifioivat.

Euroopan perustuslaista tehdyn sopimusehdotuksen 59 artiklassa säädetään mahdollisuudesta vapaaehtoisesti erota unionista. Kyseisessä määräyksessä ei kuitenkaan käsitellä tietystä politiikasta eroamista.

Edellä kuvatun, yhteisön nykyisen lainsäädännön ja perutuslakihankkeen perusteella jäsenvaltio ei voi poiketa niiden sääntöjen soveltamisesta, jotka on hyväksytty yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa.

---

(1)  Katso yhteisöjen tuomioistuimen päätökset 14. heinäkuuta 1976, asiat 3, 4 ja 6/76, Oikeustapauskokoelma 1976, s. 1279; 16. helmikuuta 1978, asia 61/77, Kok. 1978, s. 417; 25. heinäkuuta 1991, asia C-258/89, Kok. 1991, s. 3977; 24. marraskuuta 1992, asia C-286/90, Kok. 1992, s. I-6019; 24. marraskuuta 1993, asia C-405/92, Kok. 1993, s. I-6133.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa, EYVL L 358, 31.12.2002.

(3)  Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti periaatteen yhteisön oikeuden ensisijaisuudesta kansalliseen lakiin nähden päätöksessään 25. heinäkuuta 1964, asia 6/64, Kok. 1964, s. 614, englanninkielinen painos.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/182 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/182

---

(2004/C 70 E/191)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2976/03

esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Muna-albumiinin vientituet — kysymys P-2696/03

Kysymykseni P-2696/03 (1) muodostui kahdesta osasta, jotka koskivat muna-albumiinin vientitukien tilannetta. Komissio käsitteli vastauksessaan vain ensimmäistä kysymystä ja jätti vastaamatta kysymykseen 2, joka oli olennainen osa kyselyäni.

Vastauksessa esitettyjen muna-albumiinialalla toteutettujen toimien vaikutusten kuvausten lisäksi pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

| — | Onko komissio valmis siirtämään muna-albumiinin maataloustuotteiden ryhmään ja tekemään siitä siten samanarvoisen muiden munatuotteiden, kuten kuorellisten munien, munankeltuaisen ja kokonaisten munien (CN-koodi 0408) kanssa? |
| --- | --- |

—

Onko komissio valmis siirtämään muna-albumiinin maataloustuotteiden ryhmään ja tekemään siitä siten samanarvoisen muiden munatuotteiden, kuten kuorellisten munien, munankeltuaisen ja kokonaisten munien (CN-koodi 0408) kanssa?

| — | Jos vastaus on myönteinen, mikä on suunniteltu aikataulu, ja jos kielteinen, mistä syystä asia on näin? |
| --- | --- |

—

Jos vastaus on myönteinen, mikä on suunniteltu aikataulu, ja jos kielteinen, mistä syystä asia on näin?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Komissio katsoo, ettei yhteisö yksin voi muuttaa muna-albumiinin tariffiluokitusta CN-koodista 3502 CN-koodiin 0408, sillä luokitus perustuu harmonoitua järjestelmää koskevaan yleissopimukseen.

Muna-albumiinin sisällyttäminen muna-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn saattaisi kyllä olla mahdollista, mutta yhteisö ei voisi kuitenkaan myöntää tukea Maailman kauppajärjestössä (WTO) tekemiensä, munia koskevien sitoumustensa perusteella, sillä muna-albumiini 3502 ei sisälly tätä tuoteryhmää koskevaan EY:n ja WTO:n vientitukisitoumusten liitteeseen.

---

(1)  Katso sivu 129.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/183 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/183

---

(2004/C 70 E/192)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2978/03

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Rakennerahastot Bretagnessa

Ranskan valtion viimeaikaisten budjettipäätösten takia Bretagnen maakunta tulee vakavasti kärsimään siitä, että valtio luopuu rahoitussitoumuksista ja näin ollen vaarantaa yhteisön määrärahojen myöntämisen. Osa rakennerahastoista Bretagnelle vuosiksi 2000—2006 myönnetyistä varoista näyttäisi tulevan jäädytetyiksi, sillä Ranskan valtio ei ole enää valmis maksamaan summia, joihin se oli etukäteen sitoutunut valtion ja maakuntien välillä solmitussa sopimuksessa. Tilanne on erityisen huolestuttava Lorientin alueella, joka kärsii laivaston siirtymisen ja sen telakoiden toiminnan uudelle alalle suuntaamisen aiheuttamasta vakavasta talouskriisistä, sekä Brestin ja le Trégorin alueilla että Bretagnen keski- ja länsiosissa

Komissio on aina valvonut täydentävyyden periaatteen ehdotonta noudattamista. Katsooko komissio nyt, että rahoitussitoumuksista kesken luopuminen merkitsee kyseisen periaatteen noudattamatta jättämistä? Katsooko komissio, että kyseinen asenne aiheuttaa sietämätöntä epävarmuutta taloudellisesta tilanteesta ja rahoituksesta alueella, joka tarvitsee yhteisön vakaata tukea?

Aikooko komissio pyytää Ranskan valtiolta selvitystä asiasta? Mikäli selvitystä on jo pyydetty, voisiko komissio antaa tietoja toimistaan asian suhteen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(3. marraskuuta 2003)

Yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan sisältyvän Bretagnen alueen rakennetukia kaudella 2000—2006 koskevan rahoitussuunnitelman mukaan tukikelpoiset kokonaiskustannukset (yksityinen rahoitusosuus mukaan luettuna) ovat 1400 926184 euroa, joista jäsenvaltion (kansallinen, alueellinen ja paikallinen) rahoitusosuus on 583 902 092 euroa. Syyskuun 1. päivänä 2003 ohjelmatyön osuus oli 65 prosenttia yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa (YOA) vahvistetun julkisen rahoituksen kokonaismäärästä.

Komissiolla ei ole tietoa, aikooko Ranskan valtio mahdollisesti luopua rahoitussitoumuksistaan, mikä vähentäisi Bretagnen osalta ohjelmakautta 2000—2006 koskevan YOA:n mukaista julkista kansallista rahoitusta.

Tavoite 2 -ohjelmien mukaisen täydentävyysperiaatteen noudattamista tarkastellaan ohjelmakauden puolivälissä. Ranskan tavoite 2 -ohjelmia ei käydä yksitellen läpi, vaan niille tehdään yleistarkastus. Ranskan viranomaisten on toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot 31. joulukuuta 2003 mennessä. Tarkastuksista riippumatta Ranskan on myös ilmoitettava komissiolle ohjelmakauden aikana heti, jos vahvistettujen menojen määrän säilyttäminen näyttää siitä mahdottomalta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/184

---

(2004/C 70 E/193)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2979/03

esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle

(9. lokakuuta 2003)

Aihe:   Euroopan unionin postipalvelut

Yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15. joulukuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/67/EY (1) muutettiin 10. kesäkuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/39/EY (2) Euroopan unionin postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi. Direktiivin ensisijaisena tavoitteena on postipalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen sekä samalla yleispalvelun säilyttäminen Lissabonin Eurooppa-neuvostossa hyväksyttyjen tavoitteiden mukaisesti.

Direktiivin 2 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti enintään kahden kilogramman painoiset kausijulkaisut, kuten aikakauslehdet, kuuluvat yleispalvelun piiriin.

Espanjassa postin yleispalvelua ja postipalvelujen vapauttamista koskevassa 13. heinäkuuta 1998 säädetyssä laissa n:o 24, jota on muutettu 30. joulukuuta 1998 lailla n:o 50 sekä 30. joulukuuta 2002 lailla n:o 53, säädetään, että enintään kahden kilogramman painoiset aikakauslehtien kaltaiset kausijulkaisut eivät kuulu postin yleispalvelun piiriin tai niille on asetettu perusteettomia lisävaatimuksia. Lähetyksen ulkoasulta edellytetään erityisesti, että se on pakattu kirjekuoreen tai postipakettiin.

Katsooko komissio, että Espanjan lainsäädäntö on Euroopan unionin direktiivin vastainen ja estää postipalvelujen yhtenäistämisen Euroopan sisämarkkinoilla?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(10. marraskuuta 2003)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen perustellusti toteaa, direktiivin 97/67/EY (3) 3 artiklassa yhdessä 2 artiklan 6 kohdan kanssa edellytetään, että postin yleispalveluun sisältyy sanomalehtien ja aikakausjulkaisujen kaltaisten lähetysten kuljettaminen säädettyjen vähimmäispainorajojen puitteissa.

Espanjan lainsäädännössä lain 24/1998 15 artiklan ja asetuksen 1829/1999 27 artiklan mukaisesti kirjeen tai paketin muotoon pakattujen aikakausjulkaisujen kuljettaminen sisältyy postin yleispalveluun.

Näin ollen komissio ei ole arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että Espanjan lainsäädännössä jätetään aikakausjulkaisut postin yleispalvelun ulkopuolelle, vaikka Espanja on velvoitettu takaamaan postin yleispalvelun. Päinvastoin Espanjan lainsäädäntö sallii sen, että aikakausjulkaisujen kaltaiset lähetykset voidaan kuljettaa yleispalvelua koskevien ehtojen mukaisesti, mikä on direktiivin aiottu tulos.

Espanjan lainsäädäntö edellyttää, että tällaiset lähetykset lähetetään kirjeen tai paketin muotoon pakattuina. Tämä perustuu kuitenkin jäsenvaltion omaan harkintaan siitä, mitä muotoa ja mitä menetelmiä käytetään direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi.

---

(1)  EYVL L 15, 21.1.1998, s. 14.

(2)  EYVL L 176, 5.7.2002, s. 21.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä. Muutettu 10. kesäkuuta 2002 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/39/EY.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/185 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/185

---

(2004/C 70 E/194)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2989/03

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Komission European Policy Centerille myöntämä rahoitus

Brysselissä toimipaikkaansa pitävän European Policy Centerin kutsussa Euroopan parlamentin jäsenille ilmoitetaan, että se ottaa vastaan ”Pohjois-Kyproksen presidentin, kunnianarvoisan Rauf Denktashin aamiaistiedotustilaisuudessa” ja pyytää parlamentin jäseniä osallistumaan siihen. Kuitenkaan mikään maailman valtioista (Turkkia lukuun ottamatta, joka on miehittänyt 37 prosenttia Kyproksesta) ei tunnusta Denktashia presidentiksi puhumattakaan, että hänen pseudovaltiollaan olisi jonkinlainen asema. YK ja EU ovat jo usein kritisoineet hänen separatistista luonnettaan. Kaiken kukkuraksi tilaisuus järjestetään ”presidentinvaalien alla” ja se voidaan tulkita tuen osoitukseksi Denktashille hänen poliittisia vastustajiaan vastaan.

Voiko komissio ilmoittaa, rahoitetaanko keskusta yhteisön talousarvioista, ja jos rahoitetaan, mistä vuodesta lähtien ja kuinka paljon sille kohdennetaan varoja? Jos EU rahoittaa keskuksen toimintaa, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta keskuksen johto ymmärtäisi, että se ei voi käyttää yhteisön varoja väkivaltaan ja laittomuuteen perustuvan hallinnon tunnustamiseksi?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Euroopan politiikkakeskus (EPC) on itsenäinen Euroopan asioita tutkiva ideointikeskus. Se on saanut yhteisön rahallista tukea vuodesta 1996 lähtien, jolloin se perustettiin.

Budjettivallan käyttäjä varaa määrärahoja EPC:lle vuosittain budjettikohdassa A-3026 (vuosina 1999, 2000 ja 2001 toimintakustannuksiin myönnettiin 125 000 euroa ja vuosina 2002 ja 2003 myönnettiin 150 000 euroa).

Komissio esittää joka vuosi parlamentille lukuun A-30 sisältyvät tukien saajat yksityiskohtaisesti. Raportit ovat nähtävissä komission Internet-sivuilla.

Komissio on myös tukenut EPC:n tiettyjä toimia kokonaisuudessaan 90 400 euron verran vuodesta 1999 tähän päivään.

Komission tietojen mukaan arvoisan Parlamentin jäsenen mainitsemaa kokousta ei itse asiassa järjestetty.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/186 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/186

---

(2004/C 70 E/195)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2991/03

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe:   Waddenzeen sydänsimpukoiden mekaanisen pyynnin kieltäminen

Waddenzeen simpukanpyynnistä aiheutuvia haahkojen kuolemia koskevan 10. heinäkuuta 2003 päivätyn kysymykseni P-2375/03 (1) johdosta haluaisin kiinnittää komission huomion luonnon tasapainoa käsittelevään Natuurbalans-tiedotteeseen (RIVM, Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne, kansanterveys- ja ympäristöasioista vastaava virasto). Tiedotteessa esitetään simpukanpyynnin vaikutuksista tehdyn arvioinnin (EVA II) alustavat päätelmät.

Simpukanpyyntiä Alankomaiden rannikkovesillä koskevan tutkimuksen (EVA II) toinen vaihe on saatettu loppuun (1988—2003). Tutkimukseen sisältyy seuraavia alustavia päätelmiä, jotka ovat merkittäviä:

| — | Itäisellä Waddenzeella sinisimpukkapopulaatio on viime aikoina lisääntynyt, mikä johtuu osittain tietyille alueille säädetyistä simpukanpyyntikielloista. |
| --- | --- |

—

Itäisellä Waddenzeella sinisimpukkapopulaatio on viime aikoina lisääntynyt, mikä johtuu osittain tietyille alueille säädetyistä simpukanpyyntikielloista.

| — | Sinisimpukoiden pyynti ei ole johtanut populaatioiden kannalta myönteiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

—

Sinisimpukoiden pyynti ei ole johtanut populaatioiden kannalta myönteiseen kehitykseen.

| — | Haahkojen lisääntyneet kuolemat näyttävät johtuvan sopivan ravinnon puutteesta. |
| --- | --- |

—

Haahkojen lisääntyneet kuolemat näyttävät johtuvan sopivan ravinnon puutteesta.

| — | Ravintovarastojärjestelmä vaikuttaa simpukoita syövien lintujen eloonjäämiseen sellaisina vuosina, jolloin ruoasta on puutetta. Kuitenkin haahkojen ja meriharakoiden määrät Waddenzeella ovat vähentyneet, mikä voi johtua riittämättömistä ruokavaroista. Sinisimpukkaviljelysten vaikutukset Waddenzeella simpukoiden kokonaistarjontaan riippuvat siitä, miten viljelyksiä hoidetaan. Näin ollen vuosina 1970—1980 sinisimpukkaviljelykset olivat täynnä, mikä mahdollisesti lisäsi haahkojen määrää. Sydänsimpukoiden mekaanisen pyynnin aiheuttaman merenpohjan muokkaamisen seurauksena on havaittu paikallisia ja nopeita kerrostumien muutoksia, minkä vuoksi sydänsimpukat kasvavat hitaammin. Näin ollen simpukoita syövät linnut kuten haahkat saavat vähemmän ravintoa. Haahkojen määrä onkin laskenut vuodesta 1996 alkaen. Viime vuosina haahkojen kuolemat on yhdistetty simpukkaravinnon puutteeseen. Vuonna 2003 tehdyn viimeisen laskennan mukaan haahkat keskittyvät yhä enemmän Waddenzeen alueelle, joka on lintudirektiivin mukainen suojelualue. Myös seitsemän muun pesivän ja kahdeksan talvehtivan lintulajin (isosirri, meriharakka) määrät vähenevät. |
| --- | --- |

—

Ravintovarastojärjestelmä vaikuttaa simpukoita syövien lintujen eloonjäämiseen sellaisina vuosina, jolloin ruoasta on puutetta. Kuitenkin haahkojen ja meriharakoiden määrät Waddenzeella ovat vähentyneet, mikä voi johtua riittämättömistä ruokavaroista. Sinisimpukkaviljelysten vaikutukset Waddenzeella simpukoiden kokonaistarjontaan riippuvat siitä, miten viljelyksiä hoidetaan. Näin ollen vuosina 1970—1980 sinisimpukkaviljelykset olivat täynnä, mikä mahdollisesti lisäsi haahkojen määrää. Sydänsimpukoiden mekaanisen pyynnin aiheuttaman merenpohjan muokkaamisen seurauksena on havaittu paikallisia ja nopeita kerrostumien muutoksia, minkä vuoksi sydänsimpukat kasvavat hitaammin. Näin ollen simpukoita syövät linnut kuten haahkat saavat vähemmän ravintoa. Haahkojen määrä onkin laskenut vuodesta 1996 alkaen. Viime vuosina haahkojen kuolemat on yhdistetty simpukkaravinnon puutteeseen. Vuonna 2003 tehdyn viimeisen laskennan mukaan haahkat keskittyvät yhä enemmän Waddenzeen alueelle, joka on lintudirektiivin mukainen suojelualue. Myös seitsemän muun pesivän ja kahdeksan talvehtivan lintulajin (isosirri, meriharakka) määrät vähenevät.

Onko komissio valmis kieltämään sydänsimpukoiden mekaanisen pyynnin Waddenzeella nyt, kun on tieteellisesti todistettu pyynnin kielteiset vaikutukset?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2003)

Kuten parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2375/03 annetussa vastauksessa todetaan, komissio on pannut vireille toimenpiteitä, jotka liittyvät mm. niihin haittavaikutuksiin, joita Waddenzeen alueen äyriäiskalastuksella on luonnonvaraisiin lintukantoihin. Alankomaat on nimennyt Waddenzeen luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY (2) tarkoitetuksi erityiseksi suojelualueeksi ja on myös ehdottanut sitä luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (3) tarkoitetuksi yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Komissio panee merkille parlamentin jäsenen esittämät tiedot, jotka koskevat kysymyksessä mainitun toiminnan mahdollisia haittavaikutuksia alueen linnustoon.

Komissio on vastikään lähettänyt Alankomaille asiaa koskevan kirjeen.

Komissio tutkii Alankomaiden viranomaisten toimittamat tiedot ja kysyjän mainitseman tutkimuksen tulokset niiden valmistuttua, minkä jälkeen se päättää, mitä toimenpiteitä tapauksessa on syytä toteuttaa.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 256.

(2)  EYVL L 103, 25.4.1979.

(3)  EYVL L 206, 22.7.1992.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/187

---

(2004/C 70 E/196)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2998/03

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Epäjohdonmukaiset verohelpotukset Britanniassa

Omassa jäsenvaltiossani lyijyttömästä bensiinistä peritään valmistevero, jos sitä käytetään sisävesillä kuten tekojärvillä ja joilla purjehtivissa pursiseurojen aluksissa, kun taas satamissa tai rannikkovesillä purjehtivat samanlaiset alukset eivät joudu maksamaan valmisteveroa, tai jos maksavat, ne voivat hakea sen palauttamista.

Kuuluuko tämä asia komission toimivaltaan vai onko se yksinomaan jäsenvaltion hallituksen toimivaltaan kuuluva ja toissijaisuusperiaatteen mukainen kysymys?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. marraskuuta 2003)

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kivennäisöljyjen valmisteverotuksen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY (1) 8 artiklan 1 c) kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vapautettava yhdenmukaistetusta valmisteverosta edellytyksin, jotka niiden on vahvistettava, kivennäisöljyt, jotka toimitetaan käytettäviksi moottoripolttoaineina yhteisön aluevesillä muilla kuin yksityisillä huvialuksilla tapahtuvassa vesiliikenteessä. Sisävesiliikenteessä muiden kuin huvialusten moottoripolttoaineina käytettävien kivennäisöljyjen verotuksen osalta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 5 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta voi tietyin edellytyksin harkintansa mukaan päättää, soveltaako se täydellistä vai osittaista verovapautusta näitä polttoaineita koskevan yhdenmukaistetun valmisteveron määrästä.

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on saanut neuvostolta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisen erityisen luvan soveltaa yksityisten huvialusten moottoripolttoaineina käytettäviin kivennäis-öljyihin osittaista tai täydellistä verovapautusta yhdenmukaistetusta valmisteverosta 31. joulukuuta 2006 saakka.

Neuvoston myöntämän erityisen luvan perusteella Yhdistynyt kuningaskunta voisi laajentaa tämän vapautuksen koskemaan myös sisävesillä liikkuvia yksityisiä huvialuksia.

Komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanta vaikuttaa voimassa olevan yhteisön verolainsäädännön mukaiselta ja ettei asiassa tämän vuoksi ole tarvetta ryhtyä toimenpiteisiin. On huomattava, että uudessa energiatuotteiden verotusta koskevassa neuvoston direktiivissä, joka korvaa direktiivin 92/81/ETY 1. tammikuuta 2004 alkaen, on sovittu samanlaisista säännöksistä.

---

(1)  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12-15.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/187

---

(2004/C 70 E/197)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2999/03

esittäjä(t): Olivier Duhamel (PSE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tiedote

Komissio julkaisi hiljattain tiedotteen nimeltään ”Katsaus Euroopan unioniin” (Panorama de l'Union Européenne). Lyhyessä historiaa käsittelevässä osassa viitataan asianmukaisesti Robert Schumaniin ja Euroopan unionin perusajatuksen sisältävään puheeseen, jonka hän piti 9. toukokuuta 1950. Kuitenkaan tekstissä ei lainkaan mainita Jean Monneťta, vaikka kaikkien aikalaisten todistusten ja historioitsijoiden tutkimusten mukaan juuri Monnet innoitti Schumanin antamaan julistuksensa.

Minkä selityksen komissio antaa Monneťn nimen unohtamiselle? Katsooko komissio, että Schumanin rohkeutta ei lainkaan vähennä se, että samalla muistetaan myös Monneťn uraauurtavaa rohkeutta?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(3. marraskuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa korostaessaan, ettei missään lyhyessäkään julkaisussa yhteisön syntyhistoriasta saisi jättää mainitsematta Jean Monneťn nimeä ja hänen rooliaan Robert Schumanin innoittajana. Virhe korjataan verkkoversioon (1) välittömästi ja ”Katsaus Euroopan unioniin” -esitteeseen seuraavassa painoksessa.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/publications/booklets/eu_glance/20/index_fr.htm.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/188 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/188

---

(2004/C 70 E/198)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3001/03

esittäjä(t): Marco Pannella (NI), Emma Bonino (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Olivier Dupuis (NI) ja Maurizio Turco (NI) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset

| — | Poliisi Bui Quang Thuan pidätti 2. elokuuta 2003 Buon Kdunin kylässä vuonna 1979 syntyneen Y-Tao Ebanin, koska häntä syytettiin alueella piileskelevän Y-Jon Enuolin ruokkimisesta ja poliisi maksoi joillekin Montagnard-heimon jäsenille työskentelystä poliisin laskuun (Y-Kren Nie, syntynyt vuonna 1945, Y-Dialm Eban, syntynyt vuonna 1960, Y-Hoc Eban, syntynyt vuonna 1952, Y-Jam Eban, syntynyt vuonna 1958, Y-Sot Buon Ya, syntynyt vuonna 1956, Y-Wik Nie, syntynyt vuonna 1945, Y-Suai Enuol, syntynyt vuonna 1945 ja Y-Hue Buon Ya, syntynyt vuonna 1946). Kidutuksen lisäksi mies pakotettiin allekirjoittamaan asiakirja, jossa hän ilmoitti hankkineensa aseen taistellakseen Vietnamin hallitusta vastaan. |
| --- | --- |

—

Poliisi Bui Quang Thuan pidätti 2. elokuuta 2003 Buon Kdunin kylässä vuonna 1979 syntyneen Y-Tao Ebanin, koska häntä syytettiin alueella piileskelevän Y-Jon Enuolin ruokkimisesta ja poliisi maksoi joillekin Montagnard-heimon jäsenille työskentelystä poliisin laskuun (Y-Kren Nie, syntynyt vuonna 1945, Y-Dialm Eban, syntynyt vuonna 1960, Y-Hoc Eban, syntynyt vuonna 1952, Y-Jam Eban, syntynyt vuonna 1958, Y-Sot Buon Ya, syntynyt vuonna 1956, Y-Wik Nie, syntynyt vuonna 1945, Y-Suai Enuol, syntynyt vuonna 1945 ja Y-Hue Buon Ya, syntynyt vuonna 1946). Kidutuksen lisäksi mies pakotettiin allekirjoittamaan asiakirja, jossa hän ilmoitti hankkineensa aseen taistellakseen Vietnamin hallitusta vastaan.

| — | Vietnamin hallitus pidätytti 11 henkilöä Buon Kdunin kylässä vangitakseen heidät ja saadakseen heidät allekirjoittamaan asiakirjan, jossa he vahvistivat, että myös Y-Jon Enuol oli ostanut pistoolin uhmatakseen hallitusta. Kyseessä olivat seuraavat henkilöt: Y-Nam Nie, syntynyt vuonna 1986, vangittu 3. elokuuta 2003; Y-Wer Enuol, syntynyt 1973, vangittu 4. elokuuta 2003; Y-Huan Enuol, syntynyt 1973, vangittu 5. elokuuta 2003; H'Nge Nie, syntynyt vuonna 1963, vangittu 6. elokuuta 2003; H'Gir Eban, syntynyt vuonna 1976, vangittu 7. elokuuta 2003; H'Tanyan Enuol, syntynyt vuonna 1981, vangittu 7. elokuuta 2003; Y-Duol Buonya, syntynyt vuonna 1975, vangittu 8. elokuuta 2003; H'Bi Nie, syntynyt vuonna 1960, vangittu 8. elokuuta 2003; H'Prin Enuol, syntynyt vuonna 1978, vangittu 18. elokuuta 2003. |
| --- | --- |

—

Vietnamin hallitus pidätytti 11 henkilöä Buon Kdunin kylässä vangitakseen heidät ja saadakseen heidät allekirjoittamaan asiakirjan, jossa he vahvistivat, että myös Y-Jon Enuol oli ostanut pistoolin uhmatakseen hallitusta. Kyseessä olivat seuraavat henkilöt: Y-Nam Nie, syntynyt vuonna 1986, vangittu 3. elokuuta 2003; Y-Wer Enuol, syntynyt 1973, vangittu 4. elokuuta 2003; Y-Huan Enuol, syntynyt 1973, vangittu 5. elokuuta 2003; H'Nge Nie, syntynyt vuonna 1963, vangittu 6. elokuuta 2003; H'Gir Eban, syntynyt vuonna 1976, vangittu 7. elokuuta 2003; H'Tanyan Enuol, syntynyt vuonna 1981, vangittu 7. elokuuta 2003; Y-Duol Buonya, syntynyt vuonna 1975, vangittu 8. elokuuta 2003; H'Bi Nie, syntynyt vuonna 1960, vangittu 8. elokuuta 2003; H'Prin Enuol, syntynyt vuonna 1978, vangittu 18. elokuuta 2003.

| — | Vietnamilaiset poliisit vangitsivat 6. elokuuta 2003 kolme henkilöä, joita syytettiin Montagnard Foundation Inc.-säätiön ja kansainvälisen radikaalipuolueen tukemisesta. |
| --- | --- |

—

Vietnamilaiset poliisit vangitsivat 6. elokuuta 2003 kolme henkilöä, joita syytettiin Montagnard Foundation Inc.-säätiön ja kansainvälisen radikaalipuolueen tukemisesta.

| — | Aikooko komissio vaatia Vietnamin hallitukselta selvityksen siitä, miksi Montagnard-heimon jäsenet pidätettiin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio vaatia Vietnamin hallitukselta selvityksen siitä, miksi Montagnard-heimon jäsenet pidätettiin?

| — | Aikooko komissio painostaa Vietnamin viranomaisia, jotta he päästävät UNHCR:n ja muiden kansalaisjärjestöjen tarkastajat vapaasti Vietnamin keskiselle ylängölle ja Kambodžan rajan tuntumassa sijaitseville alueille? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio painostaa Vietnamin viranomaisia, jotta he päästävät UNHCR:n ja muiden kansalaisjärjestöjen tarkastajat vapaasti Vietnamin keskiselle ylängölle ja Kambodžan rajan tuntumassa sijaitseville alueille?

| — | Aikooko komissio sanoa irti Vietnamin kanssa solmitun yhteistyösopimuksen, jos Vietnamin viranomaiset eivät suostu näihin vaatimuksiin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio sanoa irti Vietnamin kanssa solmitun yhteistyösopimuksen, jos Vietnamin viranomaiset eivät suostu näihin vaatimuksiin?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/189 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/189

---

(2004/C 70 E/199)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3002/03

esittäjä(t): Marco Pannella (NI), Emma Bonino (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Olivier Dupuis (NI) ja Maurizio Turco (NI) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset

| — | Noin 30 sotilasta ja kymmenen poliisia piirittivät 21. elokuuta 2003 keskiyön aikaan Y-Pho Ebanin talon Buon Cuoin kylässä pidättääkseen ja vangitakseen hänet, koska hänen epäiltiin toimittavan ruokaa alueella piileskeleville Montagnard-heimoon kuuluville pakolaisille. |
| --- | --- |

—

Noin 30 sotilasta ja kymmenen poliisia piirittivät 21. elokuuta 2003 keskiyön aikaan Y-Pho Ebanin talon Buon Cuoin kylässä pidättääkseen ja vangitakseen hänet, koska hänen epäiltiin toimittavan ruokaa alueella piileskeleville Montagnard-heimoon kuuluville pakolaisille.

| — | Poliisit ja sotilaat hakkasivat edellä mainittua miestä ja hänen perheenjäseniään (H'Luin Eban, syntynyt vuonna 1970 ja raskaana, Y-Chui Buon Krong, syntynyt vuonna 1982 ja Y-Kun Buondap, syntynyt vuonna 1992) AK-47 -aseillaan ja kiduttivat heitä myös sähköiskuin. |
| --- | --- |

—

Poliisit ja sotilaat hakkasivat edellä mainittua miestä ja hänen perheenjäseniään (H'Luin Eban, syntynyt vuonna 1970 ja raskaana, Y-Chui Buon Krong, syntynyt vuonna 1982 ja Y-Kun Buondap, syntynyt vuonna 1992) AK-47 -aseillaan ja kiduttivat heitä myös sähköiskuin.

| — | Koska oli jo myöhä, kylän asukkaat heräsivät ja alkoivat puolustuksekseen hakata poliisiautoa (rekisterinumero 47C2133) ja pakottivat näin sotilaat ja poliisit lähtemään kylästä. |
| --- | --- |

—

Koska oli jo myöhä, kylän asukkaat heräsivät ja alkoivat puolustuksekseen hakata poliisiautoa (rekisterinumero 47C2133) ja pakottivat näin sotilaat ja poliisit lähtemään kylästä.

| — | Hallitus lähetti 22. elokuuta 2003 kolme kuorma-autollista sotilaita ja poliiseja Buon Cuoin kylään pidättämään kaikki asukkaat. Tällä hetkellä meillä ei ole tietoja tilanteesta kyseisessä kylässä. |
| --- | --- |

—

Hallitus lähetti 22. elokuuta 2003 kolme kuorma-autollista sotilaita ja poliiseja Buon Cuoin kylään pidättämään kaikki asukkaat. Tällä hetkellä meillä ei ole tietoja tilanteesta kyseisessä kylässä.

| — | Aikooko komissio vaatia Vietnamin hallitukselta selvityksen siitä, miksi Montagnard-heimon jäsenet pidätettiin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio vaatia Vietnamin hallitukselta selvityksen siitä, miksi Montagnard-heimon jäsenet pidätettiin?

| — | Aikooko komissio painostaa Vietnamin viranomaisia, jotta he päästävät UNHCR:n ja muiden kansalaisjärjestöjen tarkastajat vapaasti Vietnamin ylängöille ja Kambodžan rajan tuntumassa sijaitseville alueille? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio painostaa Vietnamin viranomaisia, jotta he päästävät UNHCR:n ja muiden kansalaisjärjestöjen tarkastajat vapaasti Vietnamin ylängöille ja Kambodžan rajan tuntumassa sijaitseville alueille?

| — | Aikooko komissio sanoa irti Vietnamin kanssa solmitun yhteistyösopimuksen, jos Vietnamin viranomaiset eivät suostu näihin vaatimuksiin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio sanoa irti Vietnamin kanssa solmitun yhteistyösopimuksen, jos Vietnamin viranomaiset eivät suostu näihin vaatimuksiin?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/189 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/189

---

(2004/C 70 E/200)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3003/03

esittäjä(t): Marco Pannella (NI), Emma Bonino (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Olivier Dupuis (NI) ja Maurizio Turco (NI) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vietnamin ylängöillä asuvaan Montagnard-heimoon kohdistuvat jatkuvat ihmisoikeusrikkomukset

| — | Viimekuukausien aikana raamattuja on takavarikoitu, ihmisiä on pahoinpidelty ja Montgnard-heimon naispuolisia jäseniä on raiskattu. |
| --- | --- |

—

Viimekuukausien aikana raamattuja on takavarikoitu, ihmisiä on pahoinpidelty ja Montgnard-heimon naispuolisia jäseniä on raiskattu.

| — | Vietnamin hallitus lähetti 18. elokuuta 2003 majuri Nguyen Vinh Chinhin sadan sotilaan kanssa Buon Yang Rehin kylään Krongin alueelle, Daklakin maakuntaan. Tässä yhteydessä H'Duen Buondaps'in kodissa tehtiin etsintä. |
| --- | --- |

—

Vietnamin hallitus lähetti 18. elokuuta 2003 majuri Nguyen Vinh Chinhin sadan sotilaan kanssa Buon Yang Rehin kylään Krongin alueelle, Daklakin maakuntaan. Tässä yhteydessä H'Duen Buondaps'in kodissa tehtiin etsintä.

| — | Sotilaat takavarikoivat raamattuja, virsikirjoja ja 150 000 dongia rahaa. Majuri Vinh Chinh raiskasi H'Duen Buondap'sin ja jatkoi kotietsintöjä jokaisessa talossa sekä pahoinpiteli kaikkia niitä, jotka vastustivat häntä. |
| --- | --- |

—

Sotilaat takavarikoivat raamattuja, virsikirjoja ja 150 000 dongia rahaa. Majuri Vinh Chinh raiskasi H'Duen Buondap'sin ja jatkoi kotietsintöjä jokaisessa talossa sekä pahoinpiteli kaikkia niitä, jotka vastustivat häntä.

| — | Poliisi pidätti 18. elokuuta 2003 Daklakin maakunnassa, Krong Anan alueella sijaitsevassa Buon Kramin kylässä vuonna 1985 syntyneen Y-Thiep Enuolin ja vei hänet Buonmahuotin poliisiasemalle eikä ole ilmoittanut mitään hänen nykyisestä olinpaikastaan. |
| --- | --- |

—

Poliisi pidätti 18. elokuuta 2003 Daklakin maakunnassa, Krong Anan alueella sijaitsevassa Buon Kramin kylässä vuonna 1985 syntyneen Y-Thiep Enuolin ja vei hänet Buonmahuotin poliisiasemalle eikä ole ilmoittanut mitään hänen nykyisestä olinpaikastaan.

| — | Majuri Nguyen pidätti Buon Donin alueella sijaitsevassa Buon Cuor Knian kylässä vuonna 1983 syntyneen Y-Lum Buon Yan ja syytti häntä alueella piileskelevän Y-Kre Buon Ya -nimisen pakolaisen elättämisestä. |
| --- | --- |

—

Majuri Nguyen pidätti Buon Donin alueella sijaitsevassa Buon Cuor Knian kylässä vuonna 1983 syntyneen Y-Lum Buon Yan ja syytti häntä alueella piileskelevän Y-Kre Buon Ya -nimisen pakolaisen elättämisestä.

| — | Aikooko komissio vaatia Vietnamin hallitukselta selvityksen siitä, miksi Montagnard-heimon jäsenet pidätettiin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio vaatia Vietnamin hallitukselta selvityksen siitä, miksi Montagnard-heimon jäsenet pidätettiin?

| — | Aikooko komissio painostaa Vietnamin viranomaisia, jotta he päästävät UNHCR:n ja muiden kansalaisjärjestöjen tarkastajat vapaasti Vietnamin keskiselle ylängölle ja Kambodžan rajan tuntumassa sijaitseville alueille? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio painostaa Vietnamin viranomaisia, jotta he päästävät UNHCR:n ja muiden kansalaisjärjestöjen tarkastajat vapaasti Vietnamin keskiselle ylängölle ja Kambodžan rajan tuntumassa sijaitseville alueille?

| — | Aikooko komissio sanoa irti Vietnamin kanssa solmitun yhteistyösopimuksen, jos Vietnamin viranomaiset eivät suostu näihin vaatimuksiin? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio sanoa irti Vietnamin kanssa solmitun yhteistyösopimuksen, jos Vietnamin viranomaiset eivät suostu näihin vaatimuksiin?

Chris Pattenin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3001/03, E-3002/03 ja E-3003/03

(19. marraskuuta 2003)

Helmikuusta 2001 alkaen, jolloin yhteiskunnalliset levottomuudet levisivät osaan Vietnamin keskistä ylänköä, tilanteesta on ollut vaikea hankkia riippumattomia ja todennettavia tietoja, koska ulkomaisten diplomaattien ja lehtimiesten pääsyä on ankarasti rajoitettu. Tämän seurauksena komission on ollut vaikea saada kattavaa ensi käden arviota nykyisestä tilanteesta kentällä.

On kuitenkin huomattava, että Vietnamin ulkoministeriön hallinnoimien ja järjestämien käyntien määrä on lisääntynyt viimeisten kuukausien aikana. Tällaisia käyntejä ovat suorittaneet muun muassa kolme unionin paikallista työntekijää kesäkuussa 2003 ja Yhdysvaltojen kansainvälisen uskonnonvapauden lähettiläs J. Hanford lokakuussa 2003. Tällaisten käyntien lisääntyminen vaikuttaa osoitukselta Vietnamin hallituksen suuremmasta avoimuudesta keskisen ylängön tilanteen suhteen. Hallitus osoittaa myös suurempaa huomiota aluetta kohtaan ja yrittää ratkaista joitakin niistä ongelmista, jotka laukaisivat vuoden 2001 levottomuudet; näitä ongelmia ovat esimerkiksi huonot talousnäkymät, liiallinen riippuvuus kahvin-tuotannosta saatavista tuloista sekä terveydenhuollon, koulutuksen ja muiden yhteiskunnan palveluiden puute.

Samalla on kuitenkin saatu luotettavista lähteistä jatkuvana virtana tietoja, jotka osoittavat yhteiskunnallisten konfliktien jatkuvan. Konfliktien syynä on paikallisten etnisten ryhmien painostaminen muuttamaan, pyrkimykset saada ryhmien erillinen identiteetti paremmin tunnustettua, maanomistuskiistat, erilaiset uskonnot ja halu saada alueelle jonkinlainen poliittinen itsehallinto. Tiedot viittaavat myös siihen, että kaikenlaisia paikallisia toisinajattelun muotoja tukahdutetaan. Painostus kohdistuu erityisesti paikallisiin protestantteihin, joita hallitus epäilee ”Degar-heimon kotimaan” perustamisen tukemisesta. Vaikka hallitus kiistää kaikki nämä tiedot, se toisaalta julkistaa tietoja hajanaisista oikeudenkäynneistä sellaisia etnisten vähemmistöjen edustajia vastaan, joita syytetään muiden avustamisesta ylittämään rajan Kambodžan puolelle; tämä osoittaa paikallisten etnisten vähemmistöjen tyytymättömyyden jatkuvan. On kuitenkin saatu myös tietoja ulkopuolisten sekaantumisesta alueen tapahtumiin.

Komissio jatkaa keskisen ylängön tilanteen tiivistä seuraamista Vietnamissa ja Kambodžassa sijaitsevien valtuuskuntiensa kautta sekä osallistumalla unionin vierailuihin alueella ja tuo jatkuvasti huolenaiheensa Vietnamin hallituksen tietoon valvoakseen etnisen vähemmistöjen oikeutta kulttuurisen identiteettinsä säilyttämiseen ja uskonnonvapauteen. Unioni on toistuvasti vahvistanut, että ihmisoikeuksien ja demokratian pitää olla olennaisessa osassa kaikessa kolmansien maiden kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa. Vuoropuhelussa käsitellään säännönmukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun toimiston (UNHCR) ja YK:n ihmisoikeustarkkailijoiden vapaata pääsyä alueelle. Uskonnonvapaus on yhtenä perustavista ihmisoikeuksista mukana unionin käymässä poliittisessa vuoropuhelussa ja tarvittaessa poliittisissa toimenpiteissä ja julkisissa kannanotoissa sekä myös unionin toimissa esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskomission ja Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen kolmannen komitean kaltaisilla foorumeilla. Euroopan yhteisön ja Vietnamin välisessä yhteistyösopimuksessa viitataan ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittamiseen, ja tämän vuoksi komissio voi käsitellä ihmisoikeuskysymyksiä kahdenvälisissä yhteyksissään Vietnamin hallitukseen.

On myös huomattava, että Vietnamin hallitus on ilmoittanut halustaan kutsua parlamentin valtuuskunta vierailulle maahan lähitulevaisuudessa, joten parlamentti saattaa saada tilaisuuden itse arvioida tilannetta paikan päällä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/191 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/191

---

(2004/C 70 E/201)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/03

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Munanvalkuaisen luokittelu

Munanvalkuainen on EU:ssa luokiteltu tällä hetkellä tuoteryhmään, joka ei kuulu liitteeseen I (CN 3502/1190/1990/2091/2099). Kun kananmunan osat erotellaan, keltuainen on maataloustuote, mutta valkuainen teollisuustuote. Vaikka valkuaista käytettiin ennen teollisuutta varten, tilanne on muuttunut, ja tätä tuotetta käytetään elintarvikealalla.

Munanvalkuaista vieville tuottajille aiheutetaan tämän puutteellisen luokittelun vuoksi vakavia seurauksia, koska he eivät saa tärkeää osaa vientipalkkioista.

Voiko komissio ilmoittaa, miten ja millä aikavälillä se aikoo ratkaista tämän epäselvän menettelyn, josta aiheutuu huomattavia kielteisiä vaikutuksia Euroopan munantuottajille?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio antoi herra Kindermann esittämiin kirjallisiin kysymyksiin P-2696/03 (1) ja P-2976/03 (2).

---

(1)  Katso sivu 129.

(2)  Katso sivu 182.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/191 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/191

---

(2004/C 70 E/202)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3007/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Maaseudun EU-tietokeskusten asema yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa tiedotustoimissa

Komission kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta (1) pannaan tyytyväisenä merkille vuosina 2000, 2001 ja 2002 toteutettujen tiedotuskampanjoiden tulokset, mutta korostetaan myös, että toimissa olisi vielä parantamisen varaa ja että huomiota olisi kiinnitettävä etenkin toimien vaikutukseen laajempaan yleisöön ja niiden kustannusvaikuttavuuteen. Komissio totesi Flash-Eurobarometrikyselyjen perusteella, että suuren yleisön yleinen tiedon puute YMP:sta, WTO:sta, elintarvikkeiden turvallisuudesta ja muista maatalouspolitiikkaan liittyvistä aiheista näyttää vahvistavan tarvetta tehostaa tiedotustoimien yleistä tasoa.

Maaseudun EU-tietokeskuksilla on ollut jo vuosia suuri merkitys yhteisen maatalouspolitiikan tunnetuksi tekemisessä. Näitä EU-tietoutta maaseutuväestölle jakavia keskuksia on EU:n alueella 140, niillä on omia julkaisuja, tiedotuslehtiä ja Internet-sivustoja ja niiden henkilöstö on perehtynyt yhteiseen maatalous- politiikkaan. Maaseudun EU-tietokeskusten verkosto edistää omalta osaltaan merkittävästi asetuksen (EY) N:o 814/2000 (2) tavoitteiden toteutumista tehostamalla toimien vaikutusta kansalaisiin ja parantamalla kustannusvaikuttavuutta. Tavoitteiden saavuttamiseksi maatalouden pääosaston olisi näin ollen aiheellista ottaa nämä keskukset järjestäytyneesti mukaan maatalouspolitiikan tiedotustoimiin, jotta tiedotuskampanjoita pystyttäisiin kehittämään entistä paremmiksi ja jotta komission tiedotustoiminta olisi paremmin organisoitunutta.

Lisäksi komissio on kouluttanut juuri näiden tietokeskusten vetäjiä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvissä asioissa maatalouden pääosaston johdolla. Se on täten osoittanut, että käytännön yhteistyö tietokeskusten kanssa on tarpeen. Maaseudun EU-tietokeskusten verkosto on osallistunut komission henkilöstön ohella messuille pystytettyjen tiedotuspisteiden järjestelyihin.

Voisiko komissio kertoa:

| 1. | Aikooko se laajentaa yhteistyötään maaseudun EU-tietokeskusten kanssa komission käynnistämien toimien toteutuksessa? |
| --- | --- |

1.

Aikooko se laajentaa yhteistyötään maaseudun EU-tietokeskusten kanssa komission käynnistämien toimien toteutuksessa?

| 2. | Millainen on maaseudun EU-tietokeskusten asema toimissa, joita komission aloitteesta toteutetaan mainitun asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanemiseksi? |
| --- | --- |

2.

Millainen on maaseudun EU-tietokeskusten asema toimissa, joita komission aloitteesta toteutetaan mainitun asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanemiseksi?

---

(1)  KOM(2003) 235 lopullinen.

(2)  EYVL L 100, 20.4.2000, s. 7.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/192 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/192

---

(2004/C 70 E/203)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3068/03

esittäjä(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Eurotiedon palvelupisteitä ylläpitävien järjestöjen rahoitus

Saamieni tietojen mukaan sen jälkeen kun kaikkiin Euroopan toimielimiin ja täytäntöönpanomenettelyihin sovellettava varainhoitoasetus (25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus N:o 1605/2002 (1)) tuli voimaan 1. tammikuuta 2003, eurotiedon palvelupisteitä ylläpitävien järjestöjen toiminnan tähän saakka jatkunut avustaminen järjestetään uudella tavalla. Automaattisen rahoituksen sijaan palvelupisteiden on osallistuttava tarjouskilpailuun, jota ilman ne eivät voi edellyttää saavansa tukea.

Nämä järjestöt ovat saaneet toimintansa taloudellisen tukemisen lisäksi myös logistista tukea, jolla tarkoitetaan muun muassa julkaisujen saamista, pääsyä tietopisteiden ja tietoverkkojen sisäiseen tietoverkkoon, tiedonvälittäjien ja tietoverkkojen käytön tukemista, teknistä apua sekä apua asiakirjojen laadinnassa ja pääsyä tietopisteiden vastuuhenkilöiden kokoukseen. On päätetty, että järjestöt saavat siirtymävaiheessa pyydettäessä tätä logistista tukea vuonna 2004.

Kyseisestä uudesta menettelystä, jonka tarkoituksena on lisätä rahoituksen jakamisen avoimuutta, herää kuitenkin kolme kysymystä, joihin komissio on lupautunut antamaan yksityiskohtaisen vastauksen:

| — | millä arviointiperusteilla tarjouskilpailuun osallistuneista järjestöistä tehdään valinta? |
| --- | --- |

—

millä arviointiperusteilla tarjouskilpailuun osallistuneista järjestöistä tehdään valinta?

| — | jatketaanko logistista tukea vuoden 2004 jälkeen? |
| --- | --- |

—

jatketaanko logistista tukea vuoden 2004 jälkeen?

| — | komissio suunnittelee tulevaisuutta varten yleisesti uusia yhteistyön muotoja, joilla kansalaisille varmistetaan edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen säännösten mukaisesti paikallinen tiedottaminen. Voiko komissio tarkentaa tätä asiaa? |
| --- | --- |

—

komissio suunnittelee tulevaisuutta varten yleisesti uusia yhteistyön muotoja, joilla kansalaisille varmistetaan edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen säännösten mukaisesti paikallinen tiedottaminen. Voiko komissio tarkentaa tätä asiaa?

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/193 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/193

---

(2004/C 70 E/204)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3112/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE), Elena Paciotti (PSE), Luciana Sbarbati (ELDR), Giovanni Pittella (PSE), Generoso Andria (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE), Carlo Fatuzzo (PPE-DE), Gianfranco Dell'Alba (NI), Roberta Angelilli (UEN), Stefano Zappalà (PPE-DE), Paolo Pastorelli (PPE-DE), Antonio Di Pietro (ELDR), Mauro Nobilia (UEN), Sebastiano Musumeci (UEN), Michl Ebner (PPE-DE), Roberto Bigliardo (UEN), Catherine Guy-Quint (PSE), Adriana Poli Bortone (UEN), Fiorella Ghilardotti (PSE), Monica Frassoni (Verts/ALE), Franz Turchi (UEN), Massimo Carraro (PSE), Guido Bodrato (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Vincenzo Lavarra (PSE), Vitaliano Gemelli (PPE-DE) ja Giovanni Fava (PSE) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   EU:n tiedotuspolitiikka. Maaseudun EU-tietokeskuksien ja Eurooppatietopisteiden (Info Point Europe, IPE) oikeusperusta. Toiminta-avustuksen maksamisen tarve vuodeksi 2004

| — | Euroopan parlamentti on monta kertaa korostanut, miten tärkeitä EU:n jäsenvaltioihinsa luomat verkostot, kuten maaseudun EU-tietokeskukset ja Eurooppatietopisteet (Info Point Europe, IPE), ovat tiedotus- ja viestintäpolitiikassa. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti on monta kertaa korostanut, miten tärkeitä EU:n jäsenvaltioihinsa luomat verkostot, kuten maaseudun EU-tietokeskukset ja Eurooppatietopisteet (Info Point Europe, IPE), ovat tiedotus- ja viestintäpolitiikassa.

| — | Tiedonannoissa KOM(2001)354 lopullinen ja KOM(2002)350 lopullinen verkostot arvioidaan äärettömän arvokkaiksi, ”sillä niillä on runsaasti kokemusta ja ne voivat toimia joustavasti erittäin lähellä kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisia”. |
| --- | --- |

—

Tiedonannoissa KOM(2001)354 lopullinen ja KOM(2002)350 lopullinen verkostot arvioidaan äärettömän arvokkaiksi, ”sillä niillä on runsaasti kokemusta ja ne voivat toimia joustavasti erittäin lähellä kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisia”.

| — | Komissio on aina tukenut mainittua politiikkaa. Tämän todistaa esimerkiksi puheenjohtaja Romano Prodin joidenkin parlamentin jäsenten esittämään kirjalliseen kysymykseen (E-2357/02 (1)) 27. syyskuuta 2002 antama vastaus, jossa hän toteaa Euroopan unionin harjoittaman politiikan ja toteuttamien hankkeiden ymmärtämisen lisääntyneen tiedotusverkostojen kautta. |
| --- | --- |

—

Komissio on aina tukenut mainittua politiikkaa. Tämän todistaa esimerkiksi puheenjohtaja Romano Prodin joidenkin parlamentin jäsenten esittämään kirjalliseen kysymykseen (E-2357/02 (1)) 27. syyskuuta 2002 antama vastaus, jossa hän toteaa Euroopan unionin harjoittaman politiikan ja toteuttamien hankkeiden ymmärtämisen lisääntyneen tiedotusverkostojen kautta.

Lehdistö- ja viestintäpääosasto on 29. syyskuuta 2003 päivätyssä kirjeessään ilmoittanut kansallisille verkostoja hoitaville tahoille aiemmista tiedoista poiketen, että sopimuksen uudistaminen vuodeksi 2004 ei anna enää oikeutta tukeen mutta että tulevaisuudessa komissio arvioi uusia yhteistyömuotoja 1. tammikuuta 2003 voimaan tulleiden varainhoitoasetusten N:o 1605/2002 (2) ja N:o 2342/2002 (3) takia.

Tämä uusi ja odottamaton tilanne asettaa kyseenalaiseksi verkostojen toiminnan jatkuvuuden ja se joka tapauksessa vähentää huomattavasti niiden mahdollisuutta käydä vuoropuhelua kansalaisten kanssa EU:n historian kriittisimmillä hetkillä, jolloin mainitusta mahdollisuudesta olisi erityisesti hyötyä.

| — | Eikö komissio katso aiheelliseksi huolehtia siitä, ettei EU:n tiedotusverkostojen vuosikausia kestäneen toiminnan aikana luotuja suhteita, yhteyksiä, tietämystä sekä aineellista ja aineetonta omaisuutta hävitetä, tekemällä ehdotuksen oikeusperustasta, joka antaa oikeushenkilön aseman ja jonka perusteella muutenkin voitaisiin katsoa, että maaseudun EU-tietokeskukset ja Eurooppatietopisteet ovat hyväksynnän saaneita tai yhteisön elimiä neuvoston asetuksen N:o 1605/2002 54, 55 tai 185 artiklan nojalla? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso aiheelliseksi huolehtia siitä, ettei EU:n tiedotusverkostojen vuosikausia kestäneen toiminnan aikana luotuja suhteita, yhteyksiä, tietämystä sekä aineellista ja aineetonta omaisuutta hävitetä, tekemällä ehdotuksen oikeusperustasta, joka antaa oikeushenkilön aseman ja jonka perusteella muutenkin voitaisiin katsoa, että maaseudun EU-tietokeskukset ja Eurooppatietopisteet ovat hyväksynnän saaneita tai yhteisön elimiä neuvoston asetuksen N:o 1605/2002 54, 55 tai 185 artiklan nojalla?

| — | Aikooko komissio myöntää varoja vuodeksi 2004 budjettikohtaan 16 5 01, josta on jo pitemmän aikaa rahoitettu tietopalvelukeskuksia tai -pisteitä ja näin osoittaa rankaisun sijaan arvostusta tämän alan hyväksi vuosikausia tehdylle työlle? |
| --- | --- |

—

Aikooko komissio myöntää varoja vuodeksi 2004 budjettikohtaan 16 5 01, josta on jo pitemmän aikaa rahoitettu tietopalvelukeskuksia tai -pisteitä ja näin osoittaa rankaisun sijaan arvostusta tämän alan hyväksi vuosikausia tehdylle työlle?

---

(1)  EUVL C 92 E, 17.4.2003, s. 158.

(2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/194 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/194

---

(2004/C 70 E/205)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3153/03

esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Eurooppa-tiedotuspisteet

Euroopan komissio ilmoitti Eurooppa-tiedotuspisteille syyskuun 2003 lopulla, että kun uusi talousarvio-asetus tulee voimaan tammikuussa 2004, niiden toimintamenoihin ei enää voida myöntää varoja. Tiedotuspisteet ja tietokeskukset ovat tunnetusti tehneet hyvää työtä kansalaisten ja Euroopan parlamentin hyväksi, Euroopan komissiosta puhumattakaan. Jos budjettivarat loppuvat, tiedotuspisteiden koko olemassaolo on uhattuna. Tiedotuspisteitä tarvitaan kuitenkin ehdottomasti Euroopan kansalaisten ja Euroopan unionin toimielinten välisen luottamuspohjan luomiseksi.

| 1. | Miksi komissio ilmoitti asiasta niin myöhään ja yllättäen, että tiedotuspisteiden ja tietokeskusten toiminnanharjoittajat eivät pystyneet ottamaan muuttunutta tilannetta huomioon varainhoitovuoden 2004 talousarviota suunnitellessaan? |
| --- | --- |

1.

Miksi komissio ilmoitti asiasta niin myöhään ja yllättäen, että tiedotuspisteiden ja tietokeskusten toiminnanharjoittajat eivät pystyneet ottamaan muuttunutta tilannetta huomioon varainhoitovuoden 2004 talousarviota suunnitellessaan?

| 2. | Miksi hyviksi havaittujen tiedotuspisteiden toiminnan jatkumisen takaamiseksi ei sovittu minkäänlaisesta järjestelystä, vaikka talousarvioasetus, johon komissio viittaa, on ollut valmiina jo yli vuoden (vuoden 2002 kesäkuusta lähtien)? |
| --- | --- |

2.

Miksi hyviksi havaittujen tiedotuspisteiden toiminnan jatkumisen takaamiseksi ei sovittu minkäänlaisesta järjestelystä, vaikka talousarvioasetus, johon komissio viittaa, on ollut valmiina jo yli vuoden (vuoden 2002 kesäkuusta lähtien)?

| 3. | Onko komissio valmis siirtymäaikajärjestelyyn, jolla taattaisiin tiedotuspisteiden toiminnan jatkuminen keskeytyksettä vuonna 2004? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio valmis siirtymäaikajärjestelyyn, jolla taattaisiin tiedotuspisteiden toiminnan jatkuminen keskeytyksettä vuonna 2004?

| 4. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen tiedotuspisteiden ja tietokeskusten pysyvän toiminnan? |
| --- | --- |

4.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen tiedotuspisteiden ja tietokeskusten pysyvän toiminnan?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/194 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/194

---

(2004/C 70 E/206)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3240/03

esittäjä(t): Thierry Cornillet (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Info-Point Europe -tiedotusverkon toimintatuen lakkauttaminen

Komission hiljattain tekemä päätös lakkauttaa Info-Point Europe -tiedotusverkon toiminnan tukeminen tapahtui hetkellä, joka on ratkaisevan tärkeä Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta.

Onko komissio tietoinen, että päätöstä ei olisi voitu tehdä sopimattomampaan aikaan, kun otetaan huomioon hallitustenvälinen konferenssi, jäsenvaltioiden kampanjat tulevan perustuslain hyväksymiseksi ja tulevat Euroopan parlamentin vaalit?

Onko komissiolle tiedotettu Info-Point Europe -tiedotusverkon merkityksestä tiedonvälittäjänä, kun pyritään tuomaan unionia lähemmäksi kansalaisia?

Kun lisäksi otetaan huomioon uusi varainhoitoasetus ja komission myöntämän toimintatuen merkitys, miksi tukea ei vähennetty vähitellen yhtäkkisen lakkauttamisen sijaan? Tämä nimittäin aiheuttaa taloudellisia ongelmia ja pakottaa tietopisteitä vähentämään henkilökuntaansa tai sulkemaan yksikkönsä kokonaan.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/194 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/194

---

(2004/C 70 E/207)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3265/03

esittäjä(t): Maria Sanders-ten Holte (ELDR) komissiolle

(29. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tietopisteet ja maaseututietokeskukset

Euroopan parlamentti kehottaa 13. maaliskuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa EY:n toimielimiä tukemaan voimakkaammin tietopisteiden (Info-Points) ja maaseututietokeskusten (Carrefour-keskusten) kaltaisia jo toimivia tiedotusverkostoja. Parlamentti totesi 10. huhtikuuta 2003 antamassaan toisessa päätöslauselmassa olevan välttämätöntä, että vuonna 2004 ponnisteluja yhteisön politiikkoja koskevan tiedotuksen ja viestinnän alalla lisätään.

Tietopisteet ja maaseututietokeskukset ovat ne tiedotuskeskukset, jotka ovat lähinnä kansalaisia. Kun pidetään mielessä Euroopan parlamentin vaalit, laajentuminen ja Euroopan uusi perustuslaki, jotka kaikki toteutuvat vuonna 2004, on erittäin tärkeää, että juuri nämä keskukset voivat toimia täydellä teholla. Tästä huolimatta komissio on päättänyt lakkauttaa kyseisten keskusten toiminta-avustukset 1. tammikuuta 2004 lukien.

Voiko komissio kertoa, miksi se lakkauttaa tietopisteiden ja maaseututietokeskusten vuosittaiset toiminta-avustukset 1. tammikuuta 2004 lähtien?

Onko komissiolla pätevä syy tehdä näin näin lyhyellä varoitusajalla?

Turvautuuko komissio siirtymäajan järjestelyihin auttaakseen tietopisteitä ja maaseututietokeskuksia selviämään vaikeasta vuodesta 2004?

Milloin komissio aikoo antaa tiedotuskeskusten tukemista tulevaisuudessa koskevia konkreettisia ehdotuksia?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/195 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/195

---

(2004/C 70 E/208)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3287/03

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(5. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eurooppa-talot

Demokratiavajeen käsite mainitaan yleensä, kun halutaan osoittaa, että Euroopan unioni kärsii demokratian puutteesta ja että unionin toiminnan monimutkaisuus saa sen vaikuttamaan kansalaisen näkökulmasta luoksepääsemättömältä. Sen mukaan asiaan perehtymättömillä eurooppalaisilla on edelleen varsin hämärä kuva yhteisöjen toimielinjärjestelmästä.

Kun Eurooppa-taloliitto perustettiin, yksi sille määrätyistä tehtävistä oli yhteisön toimielinten kaukaisuuden ja luoksepääsemättömyyden vähentäminen. Talojen päätavoitteena oli tarjota tietoa yhteisön toiminnasta ja antaa siitä selkeämpi kuva sekä tuoda Euroopan toimielimet näin lähemmäksi kansalaisia.

Onkin todettava, että Eurooppa-talot täyttävät tämän tehtävän päivittäisessä toiminnassaan erinomaisella tavalla, taidokkaasti ja tarmokkaasti. Olinkin siksi järkyttynyt saadessani tietää, että Euroopan komissio ilmoitti 29. syyskuuta 2003 lähettämällään ilmoituksella aikovansa peruuttaa kokonaan talojen toiminnan vuoden 2004 tuen! Tuen peruuttaminen aiheuttaa taloille vaikeuksia ja hankaloittaa etenkin hankkeen tärkeään toimintaan vuosien ajan tarmokkaasti paneutuneiden ja panostaneiden nuorten eurooppalaisten työsuhteita. Myös tuen peruuttamisen vaikutus Euroopan unionin imagoon on kuitenkin otettava huomioon. EU neuvottelee parhaillaan uudesta perustuslaistaan ja sen voimaantulomenettelyistä. Se valmistautuu ottamaan vastaan 10 uutta jäsenvaltiota, joiden tulo EU:n jäseniksi huolestuttaa kansalaisia jonkin verran. Lisäksi EU:n kansalaisia kutsutaan jälleen äänestämään ensi kesäkuussa pidettävissä Euroopan parlamentin vaaleissa, ja tiedetään hyvin, kuinka vaikeaa äänestäjiä on saada osallistumaan näihin vaaleihin. Juuri tällä hetkellä Euroopan komissio hankkiutuu eroon suurimmasta tiedotusverkostos-taan jäsenvaltioissa.

Koska päätökseen johtaneita syitä on vaikea ymmärtää, voisiko komissio antaa asiaa valaisevia tietoja?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/195 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/195

---

(2004/C 70 E/209)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3301/03

esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle

(7. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eurooppa-tietopisteet

Eurooppa-tietopisteet saivat äskettäin kirjeen, jossa ilmoitettiin EU:n niille antaman tuen lakkauttamisesta.

Eurooppa-tietopisteet perustettiin, jotta kansalaiset voisivat saada tietoa Euroopasta.

Tukien lakkauttaminen on selvässä ristiriidassa vuonna 2002 hyväksytyn uuden tiedotusstrategian kanssa. Komissio näyttää olevan sitä mieltä, että 1. tammikuuta voimaan tullut uusi varainhoitoasetus on riittävä syy näihin leikkauksiin.

Miten komissio aikoo järjestää taloudellisen tuen antamisen?

Harkitaanko tietopisteiden toiminnan mahdollistamista myös muin keinoin?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/196 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/196

---

(2004/C 70 E/210)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3389/03

esittäjä(t): John Hume (PSE) komissiolle

(10. marraskuuta 2003)

Aihe:   EU:n maaseututietokeskukset

Voisiko komissio selittää, miksi lehdistön ja viestinnän pääosasto on ilmoittanut, että Euroopan maaseututietokeskusten verkoston 138 jäsenelle myönnetyt toiminta-avustukset lakkautetaan äkillisesti? Käsitteleekö se päätöstä vielä uudelleen ja varmistaa, että rahoitus jatkuu vuonna 2004?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/196 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/196

---

(2004/C 70 E/211)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3403/03

esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle

(11. marraskuuta 2003)

Aihe:   EU-tietokeskusten (Carrefour-verkosto) rahoitus

Komission lehdistö- ja viestintäpääosasto on ilmeisesti hiljattain päättänyt purkaa nykyiset sopimukset yhteisön Carrefour-verkostoon kuuluvien järjestöjen kanssa ja tarjota niille korvaavia sopimuksia, joihin ei sisälly 20 000 euron vuosittaista toiminta-avustusta vuodeksi 2004. Vaikka asiaa koskeva varainhoitoasetus on nähtävästi ollut voimassa jo 1. tammikuuta 2003 alkaen, Carrefour-verkosto sai tietoja päätöksestä vasta 29. syyskuuta 2003.

Carrefour-verkoston tärkeänä tehtävänä on tietojen välittäminen Euroopan unionista. Ajankohta ei liene sopiva politiikan muutokselle, kun otetaan huomioon, että tietokeskukset parhaillaan valmistelevat toimia, joiden tarkoituksena on antaa yleisölle tietoja laajentumisesta, uudesta perustuslaista ja Euroopan parlamentin vaaleista.

Olisi kiinnostavaa saada tietää, miksi kyseinen päätös tehtiin ja kuinka komissio arvioi Carrefour-verkoston voivan toimia vähennetyin määrärahoin vuonna 2004?

Romano Prodin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3007/03, P-3068/03, E-3112/03, P-3153/03, E-3240/03, P-3265/03, E-3287/03, E-3301/03, P-3389/03 ja P-3403/03

(21. marraskuuta 2003)

Komissio kiittää arvoisia parlamentin jäseniä kysymyksistä ja tarkentaa lyhyesti muutamia asioita.

Kaikki suurelle yleisölle tarkoitetut 1 300 tiedotustoimipistettä, jotka ovat komission lehdistö- ja viestintä-pääosaston vastuulla, saavat teknisten tukipalvelujen muodossa ei-rahallista tukea (1), jonka jatkaminen on vahvistettu.

Ainoastaan maaseudun EU-tietokeskusten ja Eurotiedon palvelupisteiden noin 270 ylläpitäjälle on tähän asti myönnetty vuotuista kiinteää toimintatukea. Tuki perustui komission kanssa tehtyyn sopimukseen, joka on uusittu vuosittain lisäsopimuksella.

Vuoden 2004 osalta komission oli ratkaistava seuraavat asiat: ensinnäkin tuen myöntäminen ei ole sopusoinnussa 1. tammikuuta 2003 voimaan tulleen uuden varainhoitoasetuksen (2) kanssa, ja toiseksi sopimuksissa todetaan, että kumpikin osapuoli voi irtisanoa sopimuksen kalenterivuoden päättyessä antamalla asiasta ennakkoilmoituksen vähintään kolme kuukautta aikaisemmin.

Koska komissio ei voi jatkaa tiedotustoimipisteiden rahoitusta vuonna 2004 aiemmin voimassa olleen järjestelyn mukaisesti, se on ilmoittanut asiasta EU-tiedotuskeskusten ja Eurooppa-tiedon palvelupisteiden ylläpitäjille sopimuksissa mainitulla ennakkoilmoituksella.

Komissio haluaa muistuttaa, että tiedotustoimipisteet voivat myös vastata ylläpitäjäjärjestönsä välityksellä EU:n toimielinten järjestämiin ehdotuspyyntöihin, ja itse asiassa eräät tiedotustoimipisteet ovat niin tehneetkin menestyksekkäästi. Tiedotustoimipisteet eivät voi itse suoraan vastata ehdotuspyyntöön, sillä ne eivät ole oikeushenkilöitä. Ehdotuspyynnöt julkaistaan hankintailmoitukset sisältävässä Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa, ja ne löytyvät Europa-sivustolta.

Komissio ottaa lähiaikoina kantaa suurelle yleisölle tarkoitettuja tiedotustoimipisteitä ja tietoverkkoja koskeviin kysymyksiin erityisesti laajentumista ajatellen. Komissio ilmoittaa asiasta arvoisille parlamentin jäsenille mahdollisimman pian.

---

(1)  Tukipalveluihin sisältyy kansalaisille tarkoitettujen asiakirjojen ja julkaisujen saaminen ilmaiseksi (noin 3 miljoonaa kappaletta vuodessa), mahdollisuus päästä tiedotustoimipisteiden ja tietoverkkojen sisäiseen verkkoon, mahdollisuus hyödyntää tiedotustoimipisteille ja tietoverkoille tarkoitettuja help desk -palveluja (palvelujen vuotuiset kustannukset ovat noin 1 500 000 euroa), ilmaista koulutusta henkilöstölle (800 henkilötyöpäivää vuodessa), kampanjointiin ja verkottumiseen liittyviä toimia: säännölliset koordinointikokoukset, vierailut, tiedotustoimipisteiden henkilöstölle tarkoitetut vaihto-ohjelmat (yli 3 000 henkilötyöpäivää vuodessa), tiedotustoimipisteiden erityistarpeita varten kehitetyt alkuperäiset tietotuotteet jne.

(2)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002). Asetuksessa käsitellään ensimmäistä kertaa EU:n toimielinten myöntämiä avustuksia ja määritellään niiden käyttöä koskevat ehdot. Täytäntöönpanotoimet: komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002 (EYVL L 357, 31.12.2002).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/197 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/197

---

(2004/C 70 E/212)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3017/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Grundig AG:n maksukyvyttömyys ja työpaikkojen puolustaminen Portugalissa

Kesäkuun 20. päivänä 2003 minulle lähettämässään vastauksessa (E-1 507/03 (1)) komissio ilmoitti, että se oli keräämässä tarvittavia tietoja voidakseen vastata Grundigin maksukyvyttömyyttä ja työpaikkojen puolustamista Portugalissa koskevaan kysymykseen.

Onko komissiolla jo käytettävissään kyseiset tiedot? Pyydän lähettämään ne.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

Komissio on nyt saanut Portugalin viranomaisilta pyytämänsä tiedot ja pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan hänen kirjalliseen kysymykseensä annettuun täydentävään vastaukseen E-1 507/03 (1).

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 203.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/198 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/198

---

(2004/C 70 E/213)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3019/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön rahoitus ja työllisyyden ylläpitäminen

Soflusa on Lissabonin ja Barreiron/Moitan välistä jokiliikennettä hoitava yritys, joka on modernisoimassa aluksiaan. Tukikelpoisen investoinnin kokonaismäärä 9 819 608 euroa, johon on myönnetty EAKR:sta 50 prosentin yhteisrahoitus, on osittain maksettu vuonna 2002.

Rahoituksen saamiseksi Soflusa lupautui muiden sitoumustensa ohella säilyttämään nykyiset 254 työpaikkaa ja luomaan 50 uutta.

Nyt Soflusan johto on yrityksen työntekijöitä edustavien ammattijärjestöjen mukaan vahvistanut, että lupausta työpaikkojen säilyttämisestä ja uusien luomisesta ei voida pitää, ja todennut tiedotusvälineille, että kyseinen lupaus oli erehdys. Tällä tavoin yritys väheksyy yhteisön rahoituksen saamiseksi tehtyjä sosiaalisia sitoumuksia, mitä ei voi hyväksyä.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä, jotta Soflusan johto täyttää tekemänsä sosiaaliset, etenkin työpaikkojen luomista koskevat sitoumukset, jotka olivat yhteisön rahoituksen edellytykset.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komission puheenjohtajalle on jo tiedotettu tästä ongelmasta työntekijöiden ammattiliittojen edustajien 6. lokakuuta 2003 lähettämässä kirjeessä. Kuten komissio mainitsi vastauksessaan ammattiliitoille, komissio on osoittanut lisätietoja koskevan tiedustelun kansallisille viranomaisille 3. marraskuuta 2003.

Lisäksi komissio pystyy vahvistamaan, ettei Euroopan sosiaalirahasto ole myöntänyt minkäänlaista tukea Soflusa-yhtiölle.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/198 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/198

---

(2004/C 70 E/214)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3022/03

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tapaturmien ehkäisemiseksi tehtävän tutkimuksen rahoittaminen

Eurooppalaisen tapaturmien ehkäisyverkoston tietojen mukaan tapaturmat ovat maailman kehittyneissä maissa kolmanneksi yleisin kuolinsyy, erityisesti nuorissa ikäluokissa.

Kreikassa kuolemaan johtaneiden erilaisten tapaturmien määrä ja yleisyys ovat hyvin suuret.

Tästä erittäin huolestuttavasta seikasta huolimatta Euroopan komissio on jokin aika sitten vähentänyt tapaturmien tutkimiseen ja ennaltaehkäisyyn Euroopan unionin jäsenvaltioissa osoitettuja määrärahoja 30 prosentilla, mikä vaikeuttaa merkittävässä määrin toimivaltaisten elinten ponnisteluja työnsä suorittamiseksi.

Antaako komissio tukensa eurooppalaisen tapaturmien ehkäisyverkoston esittämille ehdotuksille ja vaatimuksille, ja mihin lisätoimiin se aikoo ryhtyä kuolemaan johtavien tapaturmien vähentämiseksi ja kansalaisten turvallisuuden vahvistamiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Komissio ei ole jokin aika sitten vähentänyt tapaturmien tutkimiseen ja ennaltaehkäisyyn unionissa osoitettuja määrärahoja 30 prosentilla.

Parhaillaan arvioidaan tapaturmien ja loukkaantumisten ehkäisyä koskevaan rahoitustukeen liittyviä ehdotuksia, jotka on vastaanotettu yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevan vuoden 2003 rahoituskierroksen aikana. Päätös rahoitettavien hankkeiden valinnasta tehtäneen pian. Valintaprosessin aikana on esitetty useita tapaturmien ja loukkaantumisten torjuntaan liittyviä hankkeita.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/199 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/199

---

(2004/C 70 E/215)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3024/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tarvittava vakaussopimuksen pidentäminen ja tarkistaminen

Vuodesta 2000 lähtien EU on kärsinyt voimakkaasta talouskasvun hidastumisesta ja työttömyyden kasvusta. Ennusteet vuodeksi 2003 eivät ole optimistisia, ja ne vahvistavat käsitystä, että taantumasta päästään eroon vain harjoittamalla ekspansiivista budjettipolitiikkaa, jonka avulla piristetään talouskasvua ja työllisyyttä. Ei ole sattumaa, että komissio suhtautuu positiivisesti niin sanottuun kasvualoitteeseen. Tämän lisäksi tämän kesän lämpöaalto tuhosi miljoonia hehtaareita metsää ja kaupunkiympäristöä, aiheutti kuolonuhreja, hävitti omaisuutta, perusrakenteita ja sosiaalista infrastruktuuria etenkin Portugalissa, jossa lähes viisi prosenttia alueesta tuhoutui, mikä pahensi maassa vallitsevaa taloudellista taantumaa.

Tässä yhä kouriintuntuvammassa todellisessa tilanteessa on ristiriitaista se, että noudatetaan erinäisistä vastustavista äänenpainoista huolimatta tavoitteiltaan järkkymättömän vakaussopimuksen järjettömiä kriteereitä, vaikka todellisuudessa maat kuten Saksa ja Ranska ovat jo kolmen vuoden ajan joutuneet ylittämään kolmen prosentin budjettivajetta koskevan rajan.

Tällainen politiikka on johtanut investointien vähenemiseen valtion sosiaalisilla aloilla, kannustanut yksityistämään ja siirtämään sokeasti julkisia varoja sekä edistänyt erinäisiä luovan kirjanpidon käytäntöjä, joiden vuoksi valtion tilinpidon avoimuus vähenee. Jopa Sapir-kertomuksessa myönnetään, että ”vakautta” koskeva tavoite on ollut vastuussa heikosta talouskasvusta. Hallitusten ja komission edustajien puheenvuoroissa on ilmaistu tarve tehdä vakaussopimuksesta nykyaikaisempi ja joustavampi.

| — | Eikö komissio katso, että vakaussopimuksella pahennetaan EU:n taloutta taantumaan ajavia tekijöitä ja rangaistaan talouskasvusta, minkä takia sopimusta on välttämättä pidennettävä välittömästi, jotta edistetään taloudellisten suuntaviivojen yleistä tarkistamista ja varmistetaan tarvittava talouskasvun ja työllisyyden tukeminen? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että vakaussopimuksella pahennetaan EU:n taloutta taantumaan ajavia tekijöitä ja rangaistaan talouskasvusta, minkä takia sopimusta on välttämättä pidennettävä välittömästi, jotta edistetään taloudellisten suuntaviivojen yleistä tarkistamista ja varmistetaan tarvittava talouskasvun ja työllisyyden tukeminen?

| — | Eikö komissio katso, että vuodesta 1997 noudatetulla sopimuksella on saatettu kyseenalaisiksi julkiset palvelut ja kansalaisiin kohdistuva valtion sosiaalinen vastuu? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että vuodesta 1997 noudatetulla sopimuksella on saatettu kyseenalaisiksi julkiset palvelut ja kansalaisiin kohdistuva valtion sosiaalinen vastuu?

| — | Eikö komissio katso, että julkisia investointeja koskevat menot olisi jätettävä vajelaskelmien ulkopuolelle? Eikö komissio katso, että erityisesti Portugalin tapauksessa tässä taloudellisessa tilanteessa investointimenot, jotka liittyvät tämän kesän metsäpaloihin, olisi jätettävä budjettivajetta koskevien laskelmien ulkopuolelle? |
| --- | --- |

—

Eikö komissio katso, että julkisia investointeja koskevat menot olisi jätettävä vajelaskelmien ulkopuolelle? Eikö komissio katso, että erityisesti Portugalin tapauksessa tässä taloudellisessa tilanteessa investointimenot, jotka liittyvät tämän kesän metsäpaloihin, olisi jätettävä budjettivajetta koskevien laskelmien ulkopuolelle?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2003)

Komissio katsoo, että EY:n perustamissopimuksen ja vakaus- ja kasvusopimuksen julkista taloutta koskevat tavoitteet ja säännöt ovat edelleen voimassa. Lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema on tarpeellinen varovaisuusperiaatteen mukaisessa julkisen talouden hoidossa, joka on kaikkien maiden taloudellinen intressi. Lähellä tasapainoa olevassa tai ylijäämäisessä rahoitusasemassa automaattiset vakauttajat voivat toimia täydellä teholla talouden laskusuhdanteissa, ja suurien uudistuksien taloudellisista vaikutuksista selvitään riittävän liikkumavaran ansiosta. Se on myös sopiva keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite, kun ajatellaan monen maan korkeita velkalukuja, suuria ehdollisia vastuita ja ikääntyvästä väestöstä johtuvaa eläke- ja terveydenhuoltokulujen kasvua. Kaikki nämä haasteet voidaan kohdata ainoastaan silloin, kun maat tekevät kestäviä ratkaisuja julkisen velan vähentämiseksi seuraavan vuosikymmenen aikana.

Julkisen rahoituksen alalla jäsenvaltiot voivat edistää Lissabonin tavoitteita käyttämällä julkisia menoja mahdollisimman tehokkaasti, kohdentamalla julkisia menoja yleisten budjettirajoitusten puitteissa kasvua edistäviin kustannustehokkaisiin investointeihin ja lisäämällä julkisen tuen vipuvaikutusta yksityisissä investoinneissa. Neuvoston 26. kesäkuuta 2003 hyväksymien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen suuntaviiva 14 perustuu juuri näihin tapoihin. Tämä suuntaviiva sisältää useita tapoja, joilla julkisen sektorin pitäisi lisätä kasvua. Kasvua voisi lisätä esimerkiksi ”kohdentamalla julkisia menoja fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan sekä osaamiseen tehtäviin kasvua edistäviin investointeihin yleiset budjettirajoitukset huomioon ottaen”. Suuntaviivan täytäntöönpano ja rakenneuudistukset, jotka neuvosto on asettanut aina ensisijaisiksi, nopeuttavat talouskasvua ja lisäävät työpaikkojen määrää.

Euroopan unionin talousarviosääntöjen ja julkisten investointien suhdetta on tarkasteltu yksityiskohtaisesti kertomuksessa Julkinen talous EMUssa 2003 (1). Analysoitaessa tietoja tarkasti investointiasteen muutoksen ja Euroopan unionin julkisen talouden valvontaa koskevien puitteiden välistä yhteyttä on vaikea nähdä. Monien jäsenvaltioiden julkiset investointimenot eivät ole todellakaan enää laskeneet rahaliiton perustamisen jälkeen.

Komissio myönsi Portugalille 17. syyskuuta 2003 48,5 miljoonan euron suuruisen määrärahan Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta metsäpalojen vuoksi. Julkisen talouden kehityksen takia neuvosto esitti Portugalille 11. marraskuuta 2003 suosituksia liiallisen alijäämän vähentämisestä viimeistään vuonna 2003. Valvoessaan tilannetta nähdäkseen, noudattavatko Portugalin viranomaiset neuvoston suosituksia komissio ottaa huomioon kaikki merkitykselliset tiedot, mukaan lukien viimeisimmät talousennusteet, joissa huomioidaan kesän 2003 tapahtumat.

---

(1)  KOM(2003) 283 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/200 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/200

---

(2004/C 70 E/216)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Genkissä sijaitsevan Fordin Belgian autotehtaan ja sen alihankkijayritysten tukitoimien hyväksyminen

Flanderin alueen viranomaisten mukaan komissio vahvisti kuluvan vuoden 12 päivänä syyskuuta, että se hyväksyy (Belgian Limburgin maakunnassa sijaitsevan) Genkin Fordin autotehtaalle ja usealle alihankkijayritykselle myönnettävän tuen. Komissio on nähtävästi hyväksynyt 45,06 miljoonan euron tuen Ford Genkille ja 2 miljoonan euron tuen alihankkijayrityksille.

Voiko komissio ilmoittaa, onko tukitoimet todella hyväksytty, ja jos on, mikä määrä hyväksyttiin? Vaadittiinko tuen saamiseksi ehtoja, ja jos vaadittiin, mitä ehtoja? Mistä ohjelmasta (ohjelmista) tuki voidaan myöntää?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(26. marraskuuta 2003)

Komissio päätti 5. syyskuuta 2003, ettei se vastusta 45,06 miljoonan euron suuruista tukea, jonka Belgian viranomaiset aikovat myöntää Ford Werke AG:lle Genkissä, eikä 2,57 miljoonan euron suuruista tukea viidelle ensisijaiselle alihankkijalle.

Suunniteltu tuki arvioitiin alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annetuissa monialaisissa puitteissa (1) määrättyjen sääntöjen perusteella. Puitteita on sovellettu moottoriajoneuvoalaan 1. tammikuuta 2003 lähtien. Koska toimenpide koskee tapauskohtaista tukea eli tukea, joka ei ole hyväksytyn ohjelman mukaista tukea, siitä oli ilmoitettava erikseen. Puitteiden mukaan alueellisen investointituen enimmäisintensiteetti moottoriajoneuvoalalla on 30 prosenttia alueellisen tuen enimmäismäärästä.

Genk on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue, jonka alueellisen tuen enimmäismäärä on 14,46 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna (10 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna). Näin ollen tuen sallittu enimmäisintensiteetti oli 4,3 prosenttia. Belgia aikoi myöntää tuen, jonka intensiteetti on 4,2 prosenttia. Tukikelpoisten investointien määrä oli 1 073 miljoonaa euroa, joten suunnitellun 4,2 prosentin intensiteetin mukaan Fordille voitiin myöntää tukea 45,06 miljoonaa euroa. Saman intensiteetin perusteella hyväksyttiin 2,57 miljoonan euron suuruinen tuki viidelle ensisijaiselle alihankkijalle.

Tukea voidaan myöntää ainoastaan siinä määrin kuin ilmoitetut investoinnit todella toteutetaan. Päätös julkaistaan lähiaikoina Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  EYVL C 70, 19.3.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/201 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/201

---

(2004/C 70 E/217)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3031/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön tuki kulttuurille

Yhdistystoiminnalla on yhteiskunnan kehitykselle keskeinen merkitys kaikissa maissa, ei pelkästään siksi, että se saa kansalaiset osallistumaan aktiivisesti ja järjestäytymään, vaan myös yhdistysten erityisesti kulttuurin ja urheilun alalla tuottamien palveluiden vuoksi. Virkistystoimintaa harjoittavat yhdistykset levittävät ja säilyttävät monesti alueiden kulttuuriperintöä ja osaltaan parantavat Euroopan unionin hyvinvointia ja kulttuurista monimuotoisuutta. Tällaisia yhdistyksiä ovat harrastajateatterit, kansantanssiryhmät, filharmoniset yhtyeet, musiikkiopistot ja erilaiset taiteellisen ilmaisun kanavat. Suurinta osaa yhdistyksistä vaivaa resurssien ja erityisesti rahan puute eivätkä ne pysty hoitamaan yhteisön hyväksi ja erityisesti vapaa-ajalla tekemästään työstä aiheutuvia kuluja. Olen usein joutunut tekemisiin tämän todellisuuden kanssa ja havainnut, miten vähän tietoa yhdistyksillä on eri tukikanavista erityisesti yhteisön tasolla.

| — | Miten yhteisö tukee kulttuuri- ja erityisesti harrastustoimintaa harjoittavia yhdistyksiä? |
| --- | --- |

—

Miten yhteisö tukee kulttuuri- ja erityisesti harrastustoimintaa harjoittavia yhdistyksiä?

| — | Miten yhteisö tukee harrastajien filharmonisia yhdistyksiä, erityisesti soitinten hankkimista? Entä millä tavoin tuetaan musiikkiopistoja ja konserttisalien ja esiintymistilojen kunnostamista? |
| --- | --- |

—

Miten yhteisö tukee harrastajien filharmonisia yhdistyksiä, erityisesti soitinten hankkimista? Entä millä tavoin tuetaan musiikkiopistoja ja konserttisalien ja esiintymistilojen kunnostamista?

| — | Kuinka paljon yhteisön talousarviossa on yhteensä kulttuurialalle tarkoitettuja maksusitoumusmäärärahoja ja todella toteutuneita maksuja? Miten määrärahat ovat kehittyneet vuosina 1994—2003? Miten määrät jakautuivat jäsenvaltioittain ja kuinka montaa hanketta on tuettu? |
| --- | --- |

—

Kuinka paljon yhteisön talousarviossa on yhteensä kulttuurialalle tarkoitettuja maksusitoumusmäärärahoja ja todella toteutuneita maksuja? Miten määrärahat ovat kehittyneet vuosina 1994—2003? Miten määrät jakautuivat jäsenvaltioittain ja kuinka montaa hanketta on tuettu?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Komissio kerää tarvittavat tiedot voidakseen vastata esitettyyn kysymykseen. Komissio ilmoittaa mahdollisimman pian selvitystensä tuloksista.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/202 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/202

---

(2004/C 70 E/218)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3035/03

esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Asetuksen (EY) 178/2002 18.2 artiklan mukaiset jäljitettävyysvaatimukset

EU:n yleisen elintarvikeasetuksen (EY) 178/2002 (1) 18 artiklan 2 kohdassa vaaditaan, että elintarvike- tai rehualan toimijan on voitava tunnistaa ”luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö”, joka on toimittanut niille elintarvikkeen, rehun, elintarviketuotantoon käytettävän eläimen tai sellaisen aineen, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan olettaa tulevan lisätyksi elintarvikkeeseen tai rehuun.

Tämän kohdan englanninkielisen version mukaan on voitava tunnistaa ”any person”, joka ruotsiksi voitaisiin lähinnä kääntää termiksi ”varje person”.

EY:n tuomioistuimen tulkintakäytäntöä kaikella tavoin kunnioittaen: miten tämä kohta on tulkittava komission käsityksen mukaan? Näkeekö komissio mitään konkreettista eroa vai onko kysymyksessä vain kielellinen poikkeama?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

Jäljitettävyysvaatimus, josta on säädetty yleisestä elintarvikelainsäädännöstä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 18 artiklassa, rajoittuu tietyn tuotteen välittömän toimittajan ja seuraavan välittömän vastaanottajan tunnistamiseen.

Mainitussa säännöksessä ei edellytetä, että elintarvike- ja rehualan toimijoiden olisi voitava seurata tietyn tuotteen tai aineksen tietä tunnistamalla kaikki edeltävät toimittajat ja kaikki tulevat asiakkaat koko elintarvikeketjun varrella.

Lainsäädäntö perustuu lähestymistapaan, jonka mukaan yritysten on tunnistettava edeltävä ja seuraava linkki (one up, one down), jotta ketjun jäljitettävyys voidaan varmistaa kattavasti.

Kaikkien kielitoisintojen, joiden voidaan epäillä muuttavan edellä esitetyn yleisen jäljitettävyysvaatimuksen merkitystä ja soveltamisalaa, on katsottava aiheuttavan pelkästään kielellisiä poikkeamia eikä tarkoituksellisia sisällöllisiä eroja.

Ruotsinkielisestä toisinnosta voidaan kuitenkin todeta, että ”alla personer” ja ”varje person” ovat kaksi samamerkityksistä ilmaisua, jotka molemmat ovat ”one up, one down” -lähestymistavan mukaisia. Kummankaan käyttö ei muuta virkkeen merkitystä. Samankaltaisia tyylieroja on tanskan- ja hollanninkielisissä toisinnoissa.

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/203 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/203

---

(2004/C 70 E/219)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3038/03

esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe:   Sopimusten purkaminen Eurostatissa

Komissio päätti 23. heinäkuuta 2003 purkaa sopimukset neljän yrityksen kanssa Eurostatissa esiintyneiden tapausten seurauksena. Asia koskee yrityksiä Planistat, CESD, 2SDA ja TES.

| 1. | Milloin kyseisille yrityksille ilmoitettiin, että komission kanssa tehdyt sopimukset purettaisiin? |
| --- | --- |

1.

Milloin kyseisille yrityksille ilmoitettiin, että komission kanssa tehdyt sopimukset purettaisiin?

| 2. | Voiko komissio toimittaa kopion yritysten kanssa käydystä kirjeenvaihdosta, jossa käsitellään sopimusten purkamista? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio toimittaa kopion yritysten kanssa käydystä kirjeenvaihdosta, jossa käsitellään sopimusten purkamista?

| 3. | Ellei yrityksille tiedotettu sopimusten purkamisesta, miksi ei? |
| --- | --- |

3.

Ellei yrityksille tiedotettu sopimusten purkamisesta, miksi ei?

| 4. | Voiko komissio ilmoittaa, kuka huolehtii nyt kyseisille yrityksille annetuista tehtävistä ja onko tehtävien hoitamisesta järjestetty julkinen tarjouskilpailu? |
| --- | --- |

4.

Voiko komissio ilmoittaa, kuka huolehtii nyt kyseisille yrityksille annetuista tehtävistä ja onko tehtävien hoitamisesta järjestetty julkinen tarjouskilpailu?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio antoi valtuutetuille tulojen ja menojen hyväksyjilleen 23. heinäkuuta 2003 tehtäväksi purkaa ensi tilassa kyseiset neljän yrityksen kanssa tehdyt sopimukset niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Päätöksen täytäntöönpano edellyttää, että komissio analysoi tapaus kerrallaan sopimusten purkamiseen oikeuttavat ehdot.

Tapauksissa, joissa sopimuksen määräykset mahdollistivat purkamisen, kyseisille yrityksille ilmoitettiin asiasta sopimuskohtaisten sopimusvelvoitteiden mukaisesti, ja sopimukset irtisanottiin 28. heinäkuuta ja 17. lokakuuta 2003 välisenä aikana.

Komission kanta pyyntöön saada tutustua sopimusten purkamista koskevaan kirjeenvaihtoon on, että koska kyse on asiakirjoista, jotka sisältävät luottamuksellisia osia, ne lähetetään parlamenttiin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle ja Euroopan petostentorjuntavirastoon (OLAF) toiminnan arviointia koskevan mietinnön laatijalle komission ja Euroopan parlamentin välisen puitesopimuksen liitteen III 3.2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

Koska kyse on sopimuksista, jotka raukeavat itsestään lyhyellä aikavälillä — ottaen huomioon erityisesti irtisanomismääräajan — sopimukset ovat rauenneet. Ne ovat samalla vahvistetun valvontajärjestelyn alaisia, jos hankkeen erityisvaatimukset sitä edellyttävät kyseisen yksikön työohjelman huomioon ottaen. Komissio ei kuitenkaan ole voinut purkaa sopimuksia, jotka kolmannet maat ovat tehneet kyseisten yritysten kanssa yhteisön ohjelmien puitteissa ja joissa komissio ei ole sopimusosapuolena (hajautettu hallinnointi). Kyseisille kolmansille maille on ilmoitettu komission päätöksestä katkaista kaikki sopimussuhteet näihin yrityksiin. Komissiolla ei ole oikeudellisia välineitä kolmansien maiden ja kyseisten yritysten välisten sopimusten purkamiseen, mutta se on tarjoutunut tukemaan siihen pyrkimistä. Erästä sopimusta, jossa TES on mukana tutkimushanketta hoitavan yhteenliittymän jäsenenä, ei ole voitu purkaa, koska sopimus ei sisällä purkamislauseketta, johon tässä tapauksessa olisi voitu vedota. Komissio jatkaa kaikkien asiaankuuluvien sopimuslausekkeiden ja soveltuvien asetusten säännösten tutkimista.

Mitä tulee näille yrityksille aiemmin annettujen tehtävien hoitamiseen tulevaisuudessa, Eurostatia koskevaa toimintasuunnitelmaa ollaan valmistelemassa, ja siinä pitäisi muun muassa käsitellä seikkoja, jotka liittyvät siihen, että Eurostatin yksiköt ottavat jälleen huolehtiakseen nämä tähän asti kyseisten sopimusten puitteissa ulkoistetut tehtävät.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/204 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/204

---

(2004/C 70 E/220)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3046/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Ihmisoikeudet Bangladeshissa

Komissio tarkkailee jatkuvasti Bangladeshin poliittisen tilanteen kehittymistä Dhakassa olevan valtuuskuntansa välityksellä ja erilaisilla muilla keinoilla. Olen saanut kuitenkin tietää, että ihmisoikeusrikkomukset jatkuvat.

Edellisistä poliittisista syistä tehdyistä iskuista raportoitiin yli vuosi sitten. Niiden katsottiin aiheutuneen tilapäisestä valtatyhjiöstä, joka vallitsi ennen uuden hallituksen saavuttamaa asemaa. Kuitenkin tällaiset iskut, ihmisoikeusaktivistien ja oppositiopoliitikkojen pidätykset ja kidutus jatkuu edelleen.

Voiko komissio yksilöidä, millaista kehitystä Bangladeshin ihmisoikeustilanteessa on tapahtunut?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(18. marraskuuta 2003)

Komissio yhtyy parlamentin jäsenen näkemykseen siitä, että ”Clean Heart” -operaation tavoitteita ei ole onnistuttu saavuttamaan ja että Bangladeshin ihmisoikeustilanne on huonontunut vuonna 2003. Komissio on erityisen huolissaan seuraavista tapahtumista: lainvalvontatilanne on huononemassa, kuten maassa rehottava rikollisuus ja poliisin kyvyttömyys vastata siihen asianmukaisella tavalla osoittavat. Poliisin, rikollisten ja tiettyjen poliitikkojen välinen yhteys on erityisen huolestuttava. Heimojen väliset jännitteet pahenevat Chittagongin vuoristoalueella, koska vuoden 1997 rauhansopimuksen täytäntöönpano ei ole edistynyt. Vähemmistöjen tilanne erityisesti tällä alueella on vaarantunut, kuten Mahalcharissa 26. elokuuta 2003 sattuneet väkivaltaiset tapahtumat osoittavat. Kuolemantuomioita on langetettu levottomuutta herättävän paljon. Oikeus- ja täytäntöönpanoviranomaisten erottaminen toisistaan ja riippumattomien valvontainstituutioiden, erityisesti korruption vastaisen komission, ihmisoikeuskomission ja oikeusasiamiehen viran perustaminen ei ole paljonkaan edistynyt.

Komissio on useita kertoja ilmaissut maan hallitukselle tuntevansa tilanteesta vakavaa huolta. Lisäksi komission Dhakassa oleva valtuuskunta käy jatkuvaa vuoropuhelua hallintoa ja ihmisoikeuksia koskevista kysymyksistä hallituksen arvovaltaisten jäsenten kanssa. Hiljattain aloitetun ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun aikana komissio on käsitellyt monia eri kysymyksiä, esimerkiksi oikeus- ja toimeenpano-viranomaisten erottamista toisistaan, vankien kuolemantapausten tutkimista, kidutusta, korruption vastaisen komission, ihmisoikeuskomission ja oikeusasiamiehen tilannetta, lehdistön vapautta ja burmalaisten pakolaisten tilannetta. Komissio jatkaa ponnistelujaan keskustelujen jatkamiseksi Bangladeshin hallituksen kanssa ja toivoo voivansa nimetä alueita, joilla se voisi toimia yhteistyössä ihmisoikeustilanteen edistämiseksi ja parantamiseksi. Tähän mennessä komissio on tukenut useita hankkeita ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan eurooppalaisen aloitteen kautta ja aikoo jatkaa tukeaan kansallisen maaohjelman yhteydessä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/204 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/204

---

(2004/C 70 E/221)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3049/03

esittäjä(t): Koenraad Dillen (NI) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Turvapaikanhakijoiden sähköinen tunnistaminen

Brittiläisen The Independent -sanomalehden 28. syyskuuta 2003 ilmestyneen artikkelin mukaan Ison-Britannian sisäministeriö ja maahanmuuttoasioista vastaava virasto käyvät keskusteluja Securicor-yrityksen kanssa keinoista tunnistaa Isossa-Britanniassa sähköisesti turvapaikanhakijat ja laittomasti oleskelevat henkilöt, jolloin maahanmuutto- ja turvapaikkaongelmaa voitaisiin valvoa tarkemmin. Yhdysvaltojen Floridan ja Alaskan osavaltioissa on sovellettu samantapaista järjestelmää sen jälkeen kun turvallisuudesta vastaava virasto Department for Homeland Security perustettiin. Ison-Britannian sisäasianministeri ja työväenpuolueen edustaja David Blunkett myönsi itsekin näitä suunnitelmia selvittäessään, ettei hän tiedä, kuinka monta turvapaikkaa hakevaa henkilöä Isossa-Britanniassa tällä hetkellä on. Siksi ehdotettiin, että turvapaikanhakijat voitaisiin tunnistaa sähköisesti mahdollisesti nilkkaan asennettavalla renkaalla, jotta estetään turvapaikanhakijoiden katoaminen hakemusten käsittelyajan aikana. Turvapaikkaongelma on kiireinen, ja kaikissa jäsenvaltioissa esiintyvän laittoman siirtolaisuuden vuoksi on ryhdyttävä koordinoituihin Euroopan tason toimiin. Valmistelukunnan esittämässä perustuslakiehdotuksessa katsotaan, että maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan olisi oltava pääasiassa Euroopan tason vastuualue.

Onko komissio tietoinen näistä Isossa-Britanniassa esitetyistä suunnitelmista? Jakaako komissio Ison-Britannian työväenpuoluetta edustavan sisäministerin huolestuneisuuden siitä, että turvapaikkapolitiikka on riistäytynyt dramaattisesti valvonnasta Isossa-Britanniassa ja lisäksi suurimmassa osassa muistakin jäsenvaltioista?

Jos jakaa, onko komissio valmis antamaan kantansa tällaisista toimista, jotta sähköinen tunnustaminen voitaisiin toteuttaa kaikissa unionin jäsenvaltioissa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(24. marraskuuta 2003)

Syyskuun 28. päivänä 2003 julkaistua The Independent -lehden artikkelia lukuun ottamatta komissio ei ole kuullut jäsenvaltioiden suunnittelevan turvapaikanhakijoiden sähköistä valvontaa. Komissio ei itse harkitse sellaisia menettelyjä EU:n alueella.

Amsterdamin sopimus tarjoaa oikeuskehyksen yhteiselle maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikalle, ja yhteisen lähestymistavan luomista koskevista menettelyistä on jo sovittu tai niistä keskustellaan parhaillaan. Esimerkiksi Eurodac-järjestelmä, jonka avulla voidaan verrata turvapaikanhakijoiden sormenjälkiä koko EU:n alueella, on ollut käytössä 15. tammikuuta 2003 lähtien. Eurodac perustettiin tukemaan Dublinin yleissopimuksen ja sen syyskuussa 2003 voimaan tulleen jatkosopimuksen Dublin II -asetuksen (1) toteuttamista. Dublinin yleissopimuksen avulla määritellään, mikä jäsenvaltio on vastuussa turvapaikan myöntämisestä, ja estetään monet päällekkäiset hakemukset tunnistamalla yksittäiset turvapaikanhakijat.

Neuvosto hyväksyi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevat vähimmäisvaatimukset helmikuussa 2003. Turvapaikkamenettelyjen vähimmäisvaatimuksista ja yhteisestä pakolaisen määritelmästä keskustellaan vielä. Heinäkuussa 2003 Thessalonikin Eurooppa-neuvosto asetti näiden menettelyjen hyväksymisen määräajaksi vuoden 2003 lopun. Myös Brysselin Eurooppa-neuvosto hyväksyi määräajan 16.—17. lokakuuta 2003. Komissio laatii kahdesti vuodessa edistymisraportin, jossa kerrotaan, miten neuvottelut Amsterdamin sopimuksessa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista menettelyistä (2) etenevät.

Komission mielestä turvapaikkapolitiikka ei ole riistäytynyt valvonnasta jäsenvaltioissa. Tiedonannossaan yhteisestä turvapaikkapolitiikasta ja suojelua koskevasta toimintasuunnitelmasta (3) komissio kuitenkin huomautti, että turvapaikkamenettelyjen väärinkäyttö on lisääntymässä ja eri ryhmistä muodostuvat maahanmuuttovirrat (joihin liittyy yleensä salakuljetus) ovat kasvamassa. Maahanmuuttajien joukossa on suojelua tarvitsevia ja sellaisia, jotka eivät sitä tarvitse. Komission tiedonannossa ”Kohti helpommin lähestyttäviä, oikeudenmukaisempia ja paremmin hallinnoituja turvapaikkajärjestelmiä” (4) todettiin, että on etsittävä uusia keinoja Amsterdamin sopimuksen vaatiman yhteisen lähestymistavan toteuttamiseksi. Uuden lähestymistavan mukaisesti laittoman maahanmuuton vastaisessa taistelussa tulisi kunnioittaa ihmisoikeuksia (4). Vaikka uusiin lähestymistapoihin liittyisi erilaisia mielipiteitä, jotka perustuvat maailmanlaajuiseen näkökulmaan kansainvälisestä suojelujärjestelmästä, päätavoitteen pitäisi ensisijaisesti olla edellä mainitun yhteisen lähestymistavan eri vaiheiden määräaikojen noudattaminen. Uudet lähestymistavat perustuisivat lähtömaiden, ensimmäisen turvapaikan tarjoavien maiden ja kohdemaiden kumppanuuteen sekä kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden noudattamisen vaatimukseen. Thessalonikin Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota tarkastelemaan kaikkia seikkoja, joiden avulla voitaisiin varmistaa suojelun tarpeessa olevien henkilöiden entistä hallitumpi ja ohjatumpi pääsy EU:n alueelle, ja pohtimaan keinoja tehostaa lähtöalueiden suojeluvalmiuksia. Kattava selvitys esitetään ennen kesäkuuta 2004.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 1560/2003, annettu 2 päivänä syyskuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä, EUVL L 222, 5.9.2003.

(2)  KOM(2003)291 lopullinen: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Tulostaulu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen Seuraamiseksi Euroopan unionissa: puolivuotispäivitys (Vuoden 2003 alkupuolisko).

(3)  Komission toinen kertomus 22. marraskuuta 2000 annetun tiedonannon KOM(2000)755 täytäntöönpanosta): KOM(2003)152 lopullinen.

(4)  KOM(2003) 315 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/206

---

(2004/C 70 E/222)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3051/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(9. lokakuuta 2003)

Aihe:   Kioton sopimuksen ratifiointi Venäjän taholta

Venäjän presidentti Putin ilmoitti 29. syyskuuta 2003, että Venäjä ei ole vielä tehnyt päätöstä Kioton pöytäkirjan ratifioinnista. Asia merkitsee vakavaa takaiskua kansainväliselle ilmastopolitiikalle ja EU:lle, joka kannattaa sitä, että Venäjä ratifioisi sopimuksen. Kuitenkin Venäjä on kritisoinut EU:n Kiotoa koskevaa diplomatiaa ja kutsunut sitä epäonnistuneeksi ja taitamattomaksi (1). Niin kauan kuin Venäjä on ratifioimatta sopimusta, ei ole olemassa kansainvälisiä velvoitteitakaan. EU on kuitenkin ilmoittanut edelleen pyrkivänsä vähentämistavoitteisiin.

| 1. | Katsooko komissio, että EU on epäonnistunut Kiotoa koskevassa diplomatiassaan? Voisiko komissio kertoa, missä määrin komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet hyvää ja tehokasta yhteistyötä Venäjän taivuttamiseksi, kahden- ja monenvälisten yhteyksien avulla, pikaisen ratifioinnin kannalle Thessalonikin Eurooppa-neuvostossa esitetyn vihreän diplomatian perusteella? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että EU on epäonnistunut Kiotoa koskevassa diplomatiassaan? Voisiko komissio kertoa, missä määrin komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet hyvää ja tehokasta yhteistyötä Venäjän taivuttamiseksi, kahden- ja monenvälisten yhteyksien avulla, pikaisen ratifioinnin kannalle Thessalonikin Eurooppa-neuvostossa esitetyn vihreän diplomatian perusteella?

| 2. | Voisiko komissio kertoa, mitä strategisia ja juridisia seurauksia on sillä, että Venäjä siirtää päätöstä? Kuinka se aikoo jatkossa suhtautua Kiotoon ja yhteisön tuleviin toimiin (muun muassa päästökauppaan)? |
| --- | --- |

2.

Voisiko komissio kertoa, mitä strategisia ja juridisia seurauksia on sillä, että Venäjä siirtää päätöstä? Kuinka se aikoo jatkossa suhtautua Kiotoon ja yhteisön tuleviin toimiin (muun muassa päästökauppaan)?

| 3. | Pitääkö paikkansa, että jäsenvaltiot eivät voi käyttää puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) ja yhteistoteutuksen (Joint implementation, JI) perusteella myönnettäviä määrärahoja EU:ssa sovittujen velvoitteiden saavuttamiseksi, ennen kuin Kioton pöytäkirja tulee voimaan? Mikäli vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen? |
| --- | --- |

3.

Pitääkö paikkansa, että jäsenvaltiot eivät voi käyttää puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) ja yhteistoteutuksen (Joint implementation, JI) perusteella myönnettäviä määrärahoja EU:ssa sovittujen velvoitteiden saavuttamiseksi, ennen kuin Kioton pöytäkirja tulee voimaan? Mikäli vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

| 1. | Komissio ei katso, että Euroopan unionin diplomaattiset ponnistelut Venäjän taivuttamiseksi ratifioimaan Kioton pöytäkirja olisivat millään tavalla epäonnistuneet. Komissio otaksuu, että Venäjä ratifioi sopimuksen, kun se on saattanut päätökseen tosiasioiden ja perusteiden tarkastelun. Diplomatia ei merkitse toisen valtion taivuttamista unionin tahtoon eikä aikataulun määräämistä päätöksille, vaan pikemmin jatkuvaa keskinäisen argumentoinnin ja ymmärryksen kahdensuuntaista prosessia.
  Vihreän diplomatian aloite on vahvistanut tiedonvaihtoa ja koordinointia. Kahden viime vuoden aikana komission ja jäsenvaltioiden kesken on vallinnut hyvä koordinointi. Venäjän edustajien useista lausunnoista käy ilmi, että he ymmärtävät ratifioinnin mukanaan tuomat maailmanlaajuiset ja kansalliset edut. Joitakin kielteisempiä mielipiteitä on myös ilmaistu aika ajoin keskustelun jatkuessa. Komissio luottaa siihen, että Venäjä ratifioi Kioton pöytäkirjan pian. Euroopan unionin ja muiden Kioton pöytäkirjan ratifioineiden osapuolten tulisi jatkaa Venäjän tukemista tähän suuntaan.
  Unioni keskusteleekin säännöllisesti venäläisen osapuolen kanssa Kioton pöytäkirjan eduista. Myös seminaareja, työpajoja, vierailuja ja muita toimintoja järjestetään säännöllisesti. |
| --- | --- |

1.

Komissio ei katso, että Euroopan unionin diplomaattiset ponnistelut Venäjän taivuttamiseksi ratifioimaan Kioton pöytäkirja olisivat millään tavalla epäonnistuneet. Komissio otaksuu, että Venäjä ratifioi sopimuksen, kun se on saattanut päätökseen tosiasioiden ja perusteiden tarkastelun. Diplomatia ei merkitse toisen valtion taivuttamista unionin tahtoon eikä aikataulun määräämistä päätöksille, vaan pikemmin jatkuvaa keskinäisen argumentoinnin ja ymmärryksen kahdensuuntaista prosessia.

Vihreän diplomatian aloite on vahvistanut tiedonvaihtoa ja koordinointia. Kahden viime vuoden aikana komission ja jäsenvaltioiden kesken on vallinnut hyvä koordinointi. Venäjän edustajien useista lausunnoista käy ilmi, että he ymmärtävät ratifioinnin mukanaan tuomat maailmanlaajuiset ja kansalliset edut. Joitakin kielteisempiä mielipiteitä on myös ilmaistu aika ajoin keskustelun jatkuessa. Komissio luottaa siihen, että Venäjä ratifioi Kioton pöytäkirjan pian. Euroopan unionin ja muiden Kioton pöytäkirjan ratifioineiden osapuolten tulisi jatkaa Venäjän tukemista tähän suuntaan.

Unioni keskusteleekin säännöllisesti venäläisen osapuolen kanssa Kioton pöytäkirjan eduista. Myös seminaareja, työpajoja, vierailuja ja muita toimintoja järjestetään säännöllisesti.

| 2. | Kioton pöytäkirja ei tule voimaan ennen Venäjän ratifiointia. Euroopan unioni jatkaa Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan sitoumusten mukaisten politiikkojen ja toimien, joihin kuuluu myös Euroopan unionin päästöoikeuksien kauppaa koskeva järjestelmä, täytäntöönpanoa suunnitellusti, sillä suurin osa näistä toimista on unionin sisäisiä. Unioni jatkaa yhdessä lähes 120 muun Kioton pöytäkirjan ratifioineen osapuolen kanssa pöytäkirjan välitöntä täytäntöönpanoa. On välttämätöntä, että Euroopan unioni noudattaa tätä linjaa, sillä se on osoitus poliittisesta johtajuudesta ja vahvistus muille osapuolille siitä, että unioni ottaa velvollisuutensa hyvin vakavasti. |
| --- | --- |

2.

Kioton pöytäkirja ei tule voimaan ennen Venäjän ratifiointia. Euroopan unioni jatkaa Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan sitoumusten mukaisten politiikkojen ja toimien, joihin kuuluu myös Euroopan unionin päästöoikeuksien kauppaa koskeva järjestelmä, täytäntöönpanoa suunnitellusti, sillä suurin osa näistä toimista on unionin sisäisiä. Unioni jatkaa yhdessä lähes 120 muun Kioton pöytäkirjan ratifioineen osapuolen kanssa pöytäkirjan välitöntä täytäntöönpanoa. On välttämätöntä, että Euroopan unioni noudattaa tätä linjaa, sillä se on osoitus poliittisesta johtajuudesta ja vahvistus muille osapuolille siitä, että unioni ottaa velvollisuutensa hyvin vakavasti.

| 3. | Yhteistoteutuksen (Joint implementation, JI) ja puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) perusteella myönnettävät määrärahat ovat olemassa Kioton pöytäkirjan voimaantulosta alkaen. Komissio on hiljattain ehdottanut yhteistoteutuksen ja puhtaan kehityksen mekanismin määrärahojen yhdistämistä Euroopan unionin päästökauppaa koskevaan järjestelmään, jotta yhtiöt voisivat käyttää näitä määrärahoja unionin päästökauppaa koskevan järjestelmän velvoitteiden noudattamiseen.
  Koska komissio otaksuu Venäjän ratifioivan pöytäkirjan, se katsoo, ettei asia tällä erää vaadi lisätoimia. |
| --- | --- |

3.

Yhteistoteutuksen (Joint implementation, JI) ja puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) perusteella myönnettävät määrärahat ovat olemassa Kioton pöytäkirjan voimaantulosta alkaen. Komissio on hiljattain ehdottanut yhteistoteutuksen ja puhtaan kehityksen mekanismin määrärahojen yhdistämistä Euroopan unionin päästökauppaa koskevaan järjestelmään, jotta yhtiöt voisivat käyttää näitä määrärahoja unionin päästökauppaa koskevan järjestelmän velvoitteiden noudattamiseen.

Koska komissio otaksuu Venäjän ratifioivan pöytäkirjan, se katsoo, ettei asia tällä erää vaadi lisätoimia.

---

(1)  De Standaard, 22. syyskuuta 2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/207 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/207

---

(2004/C 70 E/223)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3056/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Maakaasun toimitusvarmuuden takaavat toimenpiteet

Parlamentti äänesti 23. syyskuuta 2003 komission ehdotuksista, jotka koskevat maakaasun toimitusvarmuuden takaavia toimenpiteitä ja öljytuotteiden toimitusvarmuutta koskevien toimenpiteiden lähentämistä. Kummassakin ehdotuksessa komissio yrittää vaikuttaa kyseisten energialähteiden käyttöön. Euroopan parlamentti päätti ehdottomalla enemmistöllä öljytuotteiden toimitusvarmuutta koskevien toimenpiteiden lähentämisestä annetun ehdotuksen palauttamisesta takaisin komissiolle. Parlamentti muokkasi huomattavasti maakaasun toimitusvarmuuden takaavista toimenpiteistä annettua ehdotusta.

| 1. | Voisiko komissio kertoa, millä tavalla Alankomaita kuultiin maakaasuehdotusta laadittaessa? |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio kertoa, millä tavalla Alankomaita kuultiin maakaasuehdotusta laadittaessa?

| 2. | Alankomaat on Euroopan unionin merkittävin maakaasuntuottaja. Voisiko komissio kertoa, miten se on ottanut huomioon Alankomaiden esittämät vastalauseet ehdotukseen, joka koskee maakaasun toimitusvarmuuden takaavia toimenpiteitä? |
| --- | --- |

2.

Alankomaat on Euroopan unionin merkittävin maakaasuntuottaja. Voisiko komissio kertoa, miten se on ottanut huomioon Alankomaiden esittämät vastalauseet ehdotukseen, joka koskee maakaasun toimitusvarmuuden takaavia toimenpiteitä?

| 3. | Aikooko komissio parlamentin äänestyksen johdosta vetää pois kaksi ehdotustaan, joissa on paljon yhtäläisyyksiä? |
| --- | --- |

3.

Aikooko komissio parlamentin äänestyksen johdosta vetää pois kaksi ehdotustaan, joissa on paljon yhtäläisyyksiä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(24. marraskuuta 2003)

Alankomaita on kuultu samalla tavalla kuin muita jäsenvaltioita. Lisäksi komissio ja teollisuuden edustajat ovat pitäneet eri tasoilla lukuisia kahdenvälisiä kokouksia, joissa keskusteltiin toimitusvarmuutta koskevista kysymyksistä. Euroopan maakaasuteollisuuden esittämät asiakirjat on otettu huomioon ehdotusta laadittaessa.

Komission on suojeltava yhteisön perusetuja ja otettava huomioon toissijaisuuden periaate, kuten Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa määrätään. Tämän lisäksi komissio pyrkii aina ottamaan huomioon jäsenvaltioissa vallitsevat olosuhteet. Tämä pätee myös Alankomaihin, joka yksi Euroopan unionin merkittävimmistä kaasuntuottajista.

Maakaasun toimitusvarmuuden takaavista toimenpiteistä (1) annetussa direktiiviehdotuksessa pyydetään

| — | määrittämään markkinoiden toimijoiden tehtävät ja vastuut kilpailuun perustuvien maakaasumarkki-noiden uudessa ja riippumattomassa kilpailuympäristössä |
| --- | --- |

—

määrittämään markkinoiden toimijoiden tehtävät ja vastuut kilpailuun perustuvien maakaasumarkki-noiden uudessa ja riippumattomassa kilpailuympäristössä

| — | asettamaan vähimmäisvaatimukset tietyille asiakkaille |
| --- | --- |

—

asettamaan vähimmäisvaatimukset tietyille asiakkaille

| — | kehittämään pitkäaikaisten sopimusten turvaverkko |
| --- | --- |

—

kehittämään pitkäaikaisten sopimusten turvaverkko

| — | kehittämään yhteisvastuullisuuteen liittyviä mekanismeja poikkeuksellisissa kaasuntoimitustilanteissa (vakava toimituksen keskeytys). |
| --- | --- |

—

kehittämään yhteisvastuullisuuteen liittyviä mekanismeja poikkeuksellisissa kaasuntoimitustilanteissa (vakava toimituksen keskeytys).

Tätä on tarkasteltava sitä taustaa vasten, että kilpailukykyisillä ja moitteettomasti toimivilla maakaasu-markkinoilla kaasun toimitusvarmuus voi huonontua kaasuntoimittajien välisen kilpailun vuoksi. Vaikka maakaasun merkittävät kuluttajat tavallisesti määrittävät itselleen tarpeidensa kannalta tarkoituksenmukaisimmaksi katsomansa toimitusvarmuuden tason, pienet kuluttajat (kotitaloudet, pienet kaupalliset ja julkiset yhteisöt, joilla ei mahdollisuutta vaihtaa polttoainetta) eivät voi tehdä näin.

Pitkällä aikavälillä Euroopan unionin toimitusvarmuus riippuu yhä enemmän ulkopuolisista toimittajista. Maakaasua tuodaan yhä kaukaisemmilta alueilta, ja tuontiin liittyy yhä enemmän riskejä.

Näiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan yhteisiä puitteita toimitusvarmuuden turvaamiseksi kilpailukykyisillä maakaasumarkkinoilla ja pitkällä aikavälillä.

Näistä syistä näiden kahden ehdotuksen väliset yhtäläisyydet ovat vähäiset.

---

(1)  EYVL C 331 E, 31.12.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/208 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/208

---

(2004/C 70 E/224)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3065/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Naisiin kohdistuva syrjintä

Työsopimuksen, joka koskee 44 agronomin ottamista työhön maatalousministeriön valvonnassa toimivaan ELGAan (Kreikan maatalousalan vakuutuslaitos), 6 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Raskaana olevan naisen työsopimus katkeaa, jos hän ei pysty arviointityön luonteen vuoksi huolehtimaan työtehtävistään. Hänet voidaan ottaa jälleen työhön äitiysloman jälkeen, mikäli se on laitoksen tarpeiden mukaista.” Kyseinen työsopimuksen artikla rikkoo räikeästi naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta, perus-oikeuskirjaa, yhteisön lainsäädäntöä sellaisena kuin se on ilmaistu direktiiveissä 76/207/ETY (1) ja 86/613/ETY (2) sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.

Pitääkö komissio hyväksyttävänä tällaista määräystä työsopimuksessa? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä kyseisen sopimuksen mitätöimiseksi?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. joulukuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, pitääkö komissio hyväksyttävänä työsopimukseen sisältyvää määräystä, jossa määrätään seuraavaa: ”Raskaana olevan naisen työsopimus katkeaa, jos hän ei pysty arviointityön luonteen vuoksi huolehtimaan työtehtävistään. Hänet voidaan ottaa jälleen työhön äitiysloman jälkeen, mikäli se on laitoksen tarpeiden mukaista.”

Neuvoston 19. lokakuuta 1992 antamassa direktiivissä 92/85/ETY toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (3) edellytetään, että työnantajat toteuttavat riskinarvioinnin toiminnasta, jonka epäillään aiheuttavan vaaraa raskaana oleville, äskettäin synnyttäneille tai imettäville työntekijöille. Jos arvioinnissa ilmenee, että on olemassa turvallisuuteen ja terveyteen kohdistuva vaara, vaara on poistettava, työntekijä on siirrettävä sopivaan vaihtoehtoiseen tehtävään tai hänelle on myönnettävä lomaa terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi. Tämän loman aikana työntekijällä on edelleen työsopimusta koskevat työhön liittyvät oikeudet, joihin kuuluu palkan tai riittävän korvauksen maksun jatkuminen. Direktiivissä 92/85/ETY kielletään lisäksi raskaana olevan ja äskettäin synnyttäneen tai imettävän työntekijän irtisanominen raskauden alkamisen ja äitiysloman päättymisen välisenä aikana, lukuun ottamatta erityisiä tapauksia, jotka eivät liity työntekijän raskauteen, tai siihen, että hän on synnyttänyt, tai imettämiseen. Lisäksi 9. helmikuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/207/ETY miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa kielletään sukupuoleen perustuva työhön liittyvä syrjintä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan raskauteen perustuva syrjintä on välitöntä sukupuoleen perustuvaa syrjintää.

Työsopimuksen määräys, johon arvoisa jäsen viittaa, näyttäisi olevan direktiivin 92/85/ETY vastainen. Se saattaa myös olla direktiivin 76/207/ETY vastainen. Koska ELGA (Kreikan maatalousalan vakuutuslaitos) kuuluu maatalousministeriön vastuualueeseen, komissio ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin saadakseen asiasta lisätietoja ja vastaa arvoisalle jäsenelle saatuaan tarvittavat tiedot.

---

(1)  EYVL L 39, 14.2.1976, s. 40.

(2)  EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56.

(3)  EYVL L 348, 28.11.1992.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/209

---

(2004/C 70 E/225)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3067/03

esittäjä(t): Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe:   Biometriset tiedot viisumeissa ja passeissa

Thessalonikissa kesäkuussa 2003 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmiin kuului seuraava: ”EU tarvitsee johdonmukaista lähestymistapaa biometristen tunnisteiden tai biometristen tietojen käyttämiseen, jotta voitaisiin löytää yhdenmukaistettuja ratkaisuja kolmansien valtioiden kansalaisten asiakirjoja, EU:n kansalaisten passeja ja tietojärjestelmiä (VIS ja SIS II) varten”. Komissio tarkastelee parhaillaan asiaa koskevia jatkotoimia ehdotusten avulla. Samanaikaisesti komissio neuvottelee Yhdysvaltojen kanssa varmistaakseen, että USA:n viranomaisten lentomatkustajilta keräämät tiedot ovat eurooppalaisten standardien mukaisia, niitä kerätään rajattuun tarkoitukseen, niiden säilytysaika on rajallinen ja että ihmisillä on mahdollisuus hakea muutosta.

Pitääkö paikkansa, että kolmansien maiden tulliviranomaisille on helpompaa säilyttää pitkään passien ja viisumien tietoja sekä niihin kuuluvia biometrisiä tietoja ja käyttää niitä omien käsitystensä mukaisesti, mikäli tiedot on talletettu tietokortteihin? Mikäli vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo tehdä estääkseen kyseisen toiminnan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 2003)

Kuten Thessalonikissa 19.20. kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti, komissio on ensinnäkin valmistellut kaksi lainsäädäntöehdotusta (1) asetuksiksi, joilla muutetaan yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1683/95 (2) ja kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1030/2002 (3). Toiseksi komissio esittää joulukuussa 2003 ehdotuksen biometriikan käytöstä passeissa.

Viisumia ja oleskelulupaa käsittelevien ehdotuksien vuoksi jäsenvaltioiden on yhdistettävä kaksi biometristä tunnistetta, kasvokuva ja kaksi sormenjälkeä, jotka tallennetaan kolmansien maiden kansalaisten viisumin tai oleskeluluvan tallennusvälineelle yhdenmukaisella tavalla yhteentoimivuuden varmistamiseksi.

Komission mielestä peite- tai väärän henkilöllisyyden käytön estäminen onnistuisi parhaiten, jos pystyttäisiin tarkistamaan luotettavammin, onko asiakirjan esittäjä sama henkilö kuin se, jolle asiakirja on myönnetty. Nykyisiä turvallisuusstandardeja parannetaan edelleen, kun yhdistetään kaksi biometristä tunnistetta.

Sopivimpien biometristen tunnisteiden valinnassa on otettu huomioon kansainvälisten turvallisuusstandardien kehittämisen edelläkävijän ICAO:n (Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö) työn tulokset. ICAO suosittelee kontaktitonta mikrosirua sopivimpana tallennusvälineenä.

Komissio kiinnittää huomiota ennen kaikkea henkilötietojen suojaamiseen ja muistuttaa, että tietosuojasta annetussa direktiivissä 95/46/EY (4) säädetään henkilötietojen, muun muassa biometrisen tiedon, käsittelystä. Direktiivin 30 artiklan mukaisesti komissio aikoo luovuttaa yllä mainitut ehdotukset kansallisista tietosuojaviranomaisista muodostetun työryhmän käyttöön. Työryhmästä säädetään direktiivin 29 artiklassa.

Edellä mainitut kaksi ehdotusta sisältävät erityisen velvollisuuden varmistaa tietosuojan. Tallennetun tiedon suojaamiseksi on useita teknisiä välineitä, mutta lopullista teknistä ratkaisua ei ole vielä päätetty.

Komission ja Yhdysvaltojen väliset keskustelut lentomatkustajien tietosuojasta eivät liity kyseisiin ehdotuksiin.

---

(1)  KOM(2003) 558 lopullinen.

(2)  EYVL L 164, 14.7.1995.

(3)  EYVL L 157, 15.6.2002.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.11.1995.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/210

---

(2004/C 70 E/226)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3071/03

esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tasa-arvonäkökohtien huomioiminen talousarvion laadinnassa

Täysistunnossa 23. syyskuuta 2003 talousarviosta käydyssä keskustelussa komissaari Schreyer puhui unionin talousarviossa yleisenä lähtökohtana olevasta tasa-arvonäkökohtien huomioimisesta.

| 1. | Mihin konkreettisiin toimiin komissio on ryhtynyt Ghilardottin mietinnössä (A5-0214/2003) esitettyjen ehdotusten täytäntöönpanemiseksi? |
| --- | --- |

1.

Mihin konkreettisiin toimiin komissio on ryhtynyt Ghilardottin mietinnössä (A5-0214/2003) esitettyjen ehdotusten täytäntöönpanemiseksi?

| 2. | Harkitaanko tasa-arvonäkökohtien huomioimista jo vuoden 2004 talousarviossa? |
| --- | --- |

2.

Harkitaanko tasa-arvonäkökohtien huomioimista jo vuoden 2004 talousarviossa?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen kysyy komissiolta, mihin konkreettisiin toimiin komissio on ryhtynyt mietinnössä A5-0214/2003 tehtyjen ehdotusten toteuttamiseksi ja otetaanko tasa-arvokysymykset huomioon jo vuoden 2004 talousarviossa.

Arvoisan parlamentin jäsenen on syytä huomata, että vastauksena parlamentin pyyntöön, joka koski tiedottamista tasa-arvokysymysten huomioon ottamisesta talousarviossa, komissio on jo tiedottanut miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnosta komissiossa, parlamentissa ja jäsenvaltioissa. Tässä asiakirjassa on arvokkaita tietoja tasa-arvokysymysten talousarviossa huomioon ottamisen periaatteista, menetelmistä ja välineistä. Asiakirja on julkisesti nähtävillä komission verkkosivustolla (1). Komissio saattaa myös harkita sellaisen esitteen julkaisemista, joka koskee tasa-arvokysymysten huomioon ottamista talousarviossa.

Sukupuolten tasa-arvon edistäminen talouselämässä on yksi vuosien 2001—2005 sukupuolten tasa-arvoa koskevan puitestrategian ja siihen liittyvän ohjelman tavoitteista. Vaikka toimintaohjelman painopisteenä on vuosina 2004 ja 2005 ”sukupuoliroolien muuttaminen ja stereotypioiden voittaminen”, myös muihin aiheisiin liittyviä hanke-ehdotuksia varten voidaan myöntää rahoitustukea, jos hankkeet täyttävät edellytykset. Tässä yhteydessä voitaisiin ottaa huomioon hankkeet, jotka koskevat tasa-arvokysymysten huomioon ottamista talousarviossa.

Tähän mennessä Euroopan maiden julkisissa budjeteissa ja unionin taloudenhoidossa ei ole juurikaan otettu huomioon tasa-arvokysymyksiä.

Jonkinlaista kehitystä on kuitenkin tapahtumassa yhteisön talousarvion puitteissa monissa ohjelmissa, kuten rakennerahastoissa. Koulutusta, tutkimusta, kehitysyhteistyötä jne. koskevissa ohjelmissa viitataan selkeästi tavoitteena olevaan syrjinnän torjuntaan sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen, mukaan lukien naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen. Tasa-arvokysymysten huomioon ottaminen talousarviossa edellyttää indikaattorien kehittämistä ja tilastotietoja nykyisestä tilanteesta. Koska jäsenvaltiot hallinnoivat noin 80:aa prosenttia yhteisön talousarviosta, komissio on riippuvainen jäsenvaltioilta saatavista tiedoista. Tiedot esitetään usein ainoastaan yhdistettyinä, joten sukupuolikohtainen analysointi ei ole mahdollista. Kaikilla tasoilla tarvitaan lisäponnisteluja sukupuolen mukaan jaoteltujen tilastojen ja indikaattoreiden kehittämiseksi.

Sukupuolten tasa-arvoon liittyvien näkökohtien huomioon ottaminen budjettiprosessissa on osa sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista koskevaa strategiaa, ja komissio jatkaa menetelmien ja välineiden, mukaan lukien sukupuolinäkökohtia koskevien tilastojen ja indikaattorien, kehittämistä sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen toteuttamista varten.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/employment_social/equ_opp/index_en.htm.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/211 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/211

---

(2004/C 70 E/227)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3076/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Uuteen UMTS-järjestelmään (yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä) tarvittavien antennien läheisyydessä asuville tai työskenteleville ihmisille aiheutuvat terveysvaarat ja asiaa koskevat tutkimustulokset

| 1. | Onko komissio tietoinen viime vuosina esitetyistä valituksista, jotka koskevat matkapuhelinverkon (gsm) antennimastoja? Mikäli ihmiset asuvat tai työskentelevät rakennuksissa, joiden katoilla on kyseisiä antenneja, heille aiheutuu haittaa ja mahdollisesti vahinkoakin asiasta. Tieteellisin tutkimuksin ei ole kuitenkaan voitu ratkaisevasti osoittaa haittoja. |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen viime vuosina esitetyistä valituksista, jotka koskevat matkapuhelinverkon (gsm) antennimastoja? Mikäli ihmiset asuvat tai työskentelevät rakennuksissa, joiden katoilla on kyseisiä antenneja, heille aiheutuu haittaa ja mahdollisesti vahinkoakin asiasta. Tieteellisin tutkimuksin ei ole kuitenkaan voitu ratkaisevasti osoittaa haittoja.

| 2. | Uuden UMTS-järjestelmän avulla saadaan nopeasti Internet ja kuvat matkapuhelimiin. Järjestelmän eteneminen on ollut aluksi pysähdyksissä. Kun lähivuosina UMTS-järjestelmä otetaan laajasti käyttöön, tarvitaan myös erityisiä antenneja, joilla on omat sähkömagneettiset kenttänsä. Onko komissio ottanut tilanteen kehityksen huomioon? |
| --- | --- |

2.

Uuden UMTS-järjestelmän avulla saadaan nopeasti Internet ja kuvat matkapuhelimiin. Järjestelmän eteneminen on ollut aluksi pysähdyksissä. Kun lähivuosina UMTS-järjestelmä otetaan laajasti käyttöön, tarvitaan myös erityisiä antenneja, joilla on omat sähkömagneettiset kenttänsä. Onko komissio ottanut tilanteen kehityksen huomioon?

| 3. | Tunteeko komissio alankomaalaisen tutkimuslaitoksen TNO:n tekemän tutkimuksen, joka koskee UMTS-tekniikan vaikutuksia? Tutkimuksen mukaan ihmiset, jotka ovat UMTS-antennien läheisyydessä, kärsivät selvästi osoitettavista vaivoista kuten huimauksesta, puutumisesta, päänsärystä, levottomuudesta ja keskittymisvaikeuksista. Näin heille aiheutuu väliaikaisia tai pysyviä terveyshaittoja. GSM-antennien läheisyydessä oleskelevien tilanne on toisenlainen. |
| --- | --- |

3.

Tunteeko komissio alankomaalaisen tutkimuslaitoksen TNO:n tekemän tutkimuksen, joka koskee UMTS-tekniikan vaikutuksia? Tutkimuksen mukaan ihmiset, jotka ovat UMTS-antennien läheisyydessä, kärsivät selvästi osoitettavista vaivoista kuten huimauksesta, puutumisesta, päänsärystä, levottomuudesta ja keskittymisvaikeuksista. Näin heille aiheutuu väliaikaisia tai pysyviä terveyshaittoja. GSM-antennien läheisyydessä oleskelevien tilanne on toisenlainen.

| 4. | Missä asioissa Italiassa, Itävallassa Salzburgin maakunnassa ja Sveitsissä UMTS-järjestelmälle asetetut tiukemmat turvallisuusnormit poikkeavat keskimääräisistä EU:n standardeista? Onko EU:ssa jäsenvaltioita tai alueita, joissa UMTS-antenneja ei saa sijoittaa paikkoihin, joissa niistä voi olla haittaa ihmisille? Millä alueilla odotetaan tieteellistä selvitystä UMTS-antennien aiheuttaman säteilyn vaikutuksista kansanterveyteen, ennen kuin järjestelmä otetaan käyttöön, tai asetetaan muita rajoituksia? |
| --- | --- |

4.

Missä asioissa Italiassa, Itävallassa Salzburgin maakunnassa ja Sveitsissä UMTS-järjestelmälle asetetut tiukemmat turvallisuusnormit poikkeavat keskimääräisistä EU:n standardeista? Onko EU:ssa jäsenvaltioita tai alueita, joissa UMTS-antenneja ei saa sijoittaa paikkoihin, joissa niistä voi olla haittaa ihmisille? Millä alueilla odotetaan tieteellistä selvitystä UMTS-antennien aiheuttaman säteilyn vaikutuksista kansanterveyteen, ennen kuin järjestelmä otetaan käyttöön, tai asetetaan muita rajoituksia?

| 5. | Edistääkö komissio toimia, joiden avulla voitaisiin torjua asian kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen? Minkälaisia asiaa koskevia aloitteita voidaan odottaa komissiolta lähiaikoina? |
| --- | --- |

5.

Edistääkö komissio toimia, joiden avulla voitaisiin torjua asian kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen? Minkälaisia asiaa koskevia aloitteita voidaan odottaa komissiolta lähiaikoina?

Tietolähde: Alankomaissa ilmestyvä päivälehti ”de Volkskrant”, 1. lokakuuta 2003

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. päivänä joulukuuta 2003)

| 1. | Matkapuhelinverkon antennimastojen sijoittaminen, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, aiheuttaa yleistä huolta jäsenvaltioissa. Yleinen käsitys mastojen aiheuttamista riskeistä on kuitenkin ristiriidassa mitattujen altistustasojen kanssa. Pääsyy tähän tuntuu olevan, että matkapuhelinverkkoja on viime vuosina rakennettu äärettömän nopeasti, usein väestön mielipidettä kysymättä. Eurooppalaiset ovat (joko suoraan tai eurokansanedustajiensa kautta) ottaneet yhteyttä komissioon ja enimmäkseen tiedustelleet turvastandardeista ja sähkömagneettisille kentille altistumisen riskeistä.
  Komissio vastaa tiedusteluihin yhdenmukaisesti ja pitäen mielessä, että yhteisö:






  — | on hyväksynyt väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamisesta (0 herziä (Hz) — 300 gigaherziä (GHz)) (1)12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston suosituksen 1999/59/ETY; |
| --- | --- | --- |

1.

Matkapuhelinverkon antennimastojen sijoittaminen, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, aiheuttaa yleistä huolta jäsenvaltioissa. Yleinen käsitys mastojen aiheuttamista riskeistä on kuitenkin ristiriidassa mitattujen altistustasojen kanssa. Pääsyy tähän tuntuu olevan, että matkapuhelinverkkoja on viime vuosina rakennettu äärettömän nopeasti, usein väestön mielipidettä kysymättä. Eurooppalaiset ovat (joko suoraan tai eurokansanedustajiensa kautta) ottaneet yhteyttä komissioon ja enimmäkseen tiedustelleet turvastandardeista ja sähkömagneettisille kentille altistumisen riskeistä.

Komissio vastaa tiedusteluihin yhdenmukaisesti ja pitäen mielessä, että yhteisö:

—

on hyväksynyt väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamisesta (0 herziä (Hz) — 300 gigaherziä (GHz)) (1)12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston suosituksen 1999/59/ETY;

| — | sääntelee tuotteitaan näiden rajojen noudattamiseksi radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (2) (R & TTE-direktiivi) 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 1999/5/EY, ja tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (3) (matalajännitedirektiivi) annetulla neuvoston direktiivillä 73/23/ETY; |
| --- | --- |

—

sääntelee tuotteitaan näiden rajojen noudattamiseksi radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (2) (R & TTE-direktiivi) 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 1999/5/EY, ja tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (3) (matalajännitedirektiivi) annetulla neuvoston direktiivillä 73/23/ETY;

| — | pyytää säännöllisin välein tieteellisen kirjallisuuden uudelleenarvioimista asetettujen turvarajojen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

—

pyytää säännöllisin välein tieteellisen kirjallisuuden uudelleenarvioimista asetettujen turvarajojen tarkistamiseksi.

| 2. | Vaikka onkin odotettavissa, että tulevaisuudessa asennetaan suurempia määriä antenneja, tällä hetkellä ei ole syytä olettaa, että UMTS-verkkojen tulo vaikuttaa merkittävästi väestön altistumiseen sähkömagneettisille kentille. Useissa jäsenvaltioissa on mitattu altistumista todellisissa tilanteissa ja todettu, että altistuminen on yleensä neuvoston suosituksen 1999/519/ETY turvarajojen alapuolella. Altistuminen on suosituksen turvarajojen suuruinen ainoastaan aivan lähellä mastoja (toisin sanoen muutaman metrin päässä tukiasemasta). Siten UMTS-asemien sijoittaminen jo olemassaoleviin GMS-mastoihin vaikuttaa altistusolosuhteisiin ainoastaan hyvin lähellä mastoja. |
| --- | --- |

2.

Vaikka onkin odotettavissa, että tulevaisuudessa asennetaan suurempia määriä antenneja, tällä hetkellä ei ole syytä olettaa, että UMTS-verkkojen tulo vaikuttaa merkittävästi väestön altistumiseen sähkömagneettisille kentille. Useissa jäsenvaltioissa on mitattu altistumista todellisissa tilanteissa ja todettu, että altistuminen on yleensä neuvoston suosituksen 1999/519/ETY turvarajojen alapuolella. Altistuminen on suosituksen turvarajojen suuruinen ainoastaan aivan lähellä mastoja (toisin sanoen muutaman metrin päässä tukiasemasta). Siten UMTS-asemien sijoittaminen jo olemassaoleviin GMS-mastoihin vaikuttaa altistusolosuhteisiin ainoastaan hyvin lähellä mastoja.

| 3. | Komissio on tietoinen Alankomaissa tehdystä tutkimuksesta. Tämä tutkimus keskittyi altistumisen eroihin GSM 900-, GSM 1800- ja (kolmannen sukupolven) UMTS-verkkojen tukiasemien heikoissa kentissä. Hyvinvoinnin ja UMTS-altistuksen välillä todettiin yllättävä, tosin pieni, negatiivinen korrelaatio. GSM-kentissä ei tällaista korrelaatiota todettu. Myös muissa tutkimuksissa havaittu positiivinen korrelaatio kognitiivisen kyvyn ja GSM-kentille altistumisen välillä sai vahvistusta. Tutkimuksessa ei tehdä sitä johtopäätöstä, että havaituilla seikoilla olisi vaikutusta terveyteen. Tulokset on vahvistettava ja tutkimusmenetelmää laajennettava. |
| --- | --- |

3.

Komissio on tietoinen Alankomaissa tehdystä tutkimuksesta. Tämä tutkimus keskittyi altistumisen eroihin GSM 900-, GSM 1800- ja (kolmannen sukupolven) UMTS-verkkojen tukiasemien heikoissa kentissä. Hyvinvoinnin ja UMTS-altistuksen välillä todettiin yllättävä, tosin pieni, negatiivinen korrelaatio. GSM-kentissä ei tällaista korrelaatiota todettu. Myös muissa tutkimuksissa havaittu positiivinen korrelaatio kognitiivisen kyvyn ja GSM-kentille altistumisen välillä sai vahvistusta. Tutkimuksessa ei tehdä sitä johtopäätöstä, että havaituilla seikoilla olisi vaikutusta terveyteen. Tulokset on vahvistettava ja tutkimusmenetelmää laajennettava.

| 4. | Komissio on tietoinen siitä, että joissakin jäsenvaltioissa ja Sveitsissä on otettu käyttöön alhaisemmat turvarajat. Kuten mainittiin, todelliset altistustasot ovat reilusti turvarajoja alhaisemmat. Altistuksella on seurausvaikutuksia ainoastaan aivan maston tuntumassa olevalla turvavyöhykkeellä. Italian turvarajan mukaan turvavyöhykkeen pitäisi olla kolme kertaa niin suuri kuin suosituksen rajojen mukaan (yleensä kymmenen metriä mastosta kolmen tai neljän metrin sijasta). |
| --- | --- |

4.

Komissio on tietoinen siitä, että joissakin jäsenvaltioissa ja Sveitsissä on otettu käyttöön alhaisemmat turvarajat. Kuten mainittiin, todelliset altistustasot ovat reilusti turvarajoja alhaisemmat. Altistuksella on seurausvaikutuksia ainoastaan aivan maston tuntumassa olevalla turvavyöhykkeellä. Italian turvarajan mukaan turvavyöhykkeen pitäisi olla kolme kertaa niin suuri kuin suosituksen rajojen mukaan (yleensä kymmenen metriä mastosta kolmen tai neljän metrin sijasta).

| 5. | Komission tietojen mukaan käytössä olevat rajat ja standardit suojaavat eurooppalaisia haitallisilta terveysvaikutuksilta. Komissio seuraa kuitenkin tarkasti alan tutkimusta ja harkitsee uusia tieteellisiä todisteita tarkistaessaan neuvoston suositusta 1999/519/ETY vuonna 2004. |
| --- | --- |

5.

Komission tietojen mukaan käytössä olevat rajat ja standardit suojaavat eurooppalaisia haitallisilta terveysvaikutuksilta. Komissio seuraa kuitenkin tarkasti alan tutkimusta ja harkitsee uusia tieteellisiä todisteita tarkistaessaan neuvoston suositusta 1999/519/ETY vuonna 2004.

---

(1)  EYVL L 199, 30.7.1999.

(2)  EYVL L 91, 7.4.1999.

(3)  EYVL L 77, 26.3.1973.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/213 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/213

---

(2004/C 70 E/228)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3079/03

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Asetus (EY) 1221/97 ja mehiläishoidon tukeminen

Asetuksessa (EY) 1221/97 (1) määrätään mm. hunajantuotannon tehostamisesta ja hunajan myynnistä. Siitä huolimatta mehiläishoito on uhattuna eri puolilla Eurooppaa ja mehiläiskannat ovat vähentyneet jyrkästi useilla alueilla. Muun muassa sen vuoksi useat jäsenvaltiot pyrkivät helpottamaan mehiläishoitajien tilannetta tukemalla esimerkiksi tutkimusta. Tanskan hallitus on, yllättävää kyllä, ehdottanut mehiläishoidon tukemisen lopettamista alan vaikeasta tilanteesta huolimatta.

Voiko komissio edellä mainitun perusteella antaa tilannekatsauksen siitä, miten kukin jäsenvaltio tukee kansallista mehiläishoitoa, sekä arvioida, onko Tanskan budjettiehdotus vuodelle 2004 sopusoinnussa asetuksen (EY) 1221/97 ja muun asiaa koskevan EU-lainsäädännön kanssa? Voiko komissio ilmoittaa, miten EU tukee mehiläishoitajia erilaisilla järjestelyillä ja antaa tietoja tulevista aloitteista, jotka koskevat EU:n hunajantuotantoa ja mehiläistuottajien tukemista näiden vaikeassa tilanteessa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Kuten parlamentin jäsen toteaa, hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä 25 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/97 (2) tavoitteena on tukea mehiläishoitoa Euroopassa.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/97 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot ”voivat” ottaa käyttöön vuosittain kansallisia ohjelmia. Jäsenvaltio siis päättää itse kansallisen ohjelman käyttöönottamisesta. Mikäli kansallinen ohjelma otetaan käyttöön, sen täytyy sisältää yksi tai useampi edellä mainitun 1 artiklan 2 kohdan erityistoimista. Lisäksi kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetään, että kansalliset ohjelmat laaditaan läheisessä yhteistyössä mehiläishoidon tuotantoketjua edustavien järjestöjen ja siihen kuuluvien osuuskuntien kanssa.

Komissio on laatinut neuvostolle ja parlamentille ohjelmien täytäntöönpanon kolmen ensimmäisen vuoden kokemusten perusteella kertomuksen (3) asetuksen soveltamisesta. Kertomus on luettavissa maatalouden pääosaston Internet-sivuilla (4).

Mehiläishoidon tukeminen on myös mahdollista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (5) mukaisesti. Tuki voi kohdistua esimerkiksi investointeihin maatiloilla, joiden tavoitteena on monipuolistaa toimintaa mehiläishoidon suuntaan tai parantaa hunajan jalostamista ja myyntiä. Uudistetun maatalouspolitiikan (6) myötä käyttöönotetut uudet toimenpiteet, etenkin luku ”elintarvikkeiden laatu” voi tietyin ehdoin tarjota uusia mahdollisuuksia mehiläishoidossa. Kaiken maaseudun kehittämiseen tarkoitetun tuen täytyy kuitenkin olla osa maaseudun kehittämissuunnitelmia, jotka jäsenvaltiot ja/tai niiden alueet ottavat käyttöön ja toteuttavat komission hyväksymisen jälkeen.

---

(1)  EYVL L 173, 1.7.1997, s. 1.

(2)  Asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2070/98, annettu 28 päivänä syyskuuta 1998 (EYVL L 265, 30.9.1998).

(3)  KOM(2001) 70 lopullinen.

(4)  http://europa.eu.int/comm/agriculture/markets/honey/index_fi.htm.

(5)  EYVL L 160, 26.6.1999.

(6)  Neuvoston asetus (EY N:o 1783/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY N:o 1257/1999 muuttamisesta (EUVL L 270, 21.10.2003).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/214 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/214

---

(2004/C 70 E/229)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3084/03

esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Poliittisten vankien mielenosoitus Baskimaassa

Baskiväestön demokraattisten oikeuksien kieltäminen on johtanut poliittiseen ongelmaan Baskimaassa. Aatteiden ja poliittisten hankkeiden kielto on ainoastaan pahentanut konfliktia ja lisännyt kärsimystä.

Lähes 700 poliittista baskivankia on syyskuun 27. päivästä lähtien osoittanut mieltään oikeuksiensa puolesta Espanjan kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan vankiloissa. Vangit ovat kieltäytyneet ottamasta vastaan vierailulle tulleita ystäviään ja sukulaisiaan. Itse asiassa matkat vankiloihin ovat liian pitkiä, ja 13 ihmistä on jo menehtynyt vierailumatkallaan.

Espanjan hallitus ei ole vastannut millään tavalla vaatimuksiin kärsimysten lopettamiseksi, ja Espanjan oikeusviranomaiset eivät uskalla kunnioittaa demokraattista vallan jaon periaatetta.

Euroopan parlamentti hyväksyi 4. syyskuuta 2003 mietinnön ”perusoikeuksista Euroopan unionissa (2002)” (A5-0281/2003), jossa painotetaan voimakkaasti, että on syytä ryhtyä toimiin Euroopan tasolla vankien hyväksikäytön lopettamiseksi.

Voiko komissio laatia Euroopan parlamentille kiireellisesti ehdotuksen ongelman ratkaisemiseksi?

Voisiko komissio asettua kannattamaan baskivankien pyrkimyksiä löytää ratkaisu Baskimaata koettelevaan konfliktiin?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Komissio katsoo, etteivät Euroopan unionin ja yhteisöjen perussopimuksissa sille myönnetyt toimivaltuudet anna mahdollisuutta toimia arvoisan parlamentin jäsenen pyytämällä tavalla.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/215 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/215

---

(2004/C 70 E/230)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3085/03

esittäjä(t): Bruno Gollnisch (NI) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Crédit Lyonnais ja Executive Life

Yhdysvaltojen oikeuslaitos vaatii Crédit Lyonnais'ta maksamaan 575 miljoonan dollarin sakot sen takia, että pankin väitetään ostaneen laittomasti vakuutusyhtiön.

Asiassa on kaksi mahdollisuutta.

Oletetaan, että Crédit Lyonnais'n johto on todella tehnyt virheen.

Kuinka voidaan kyseisessä tapauksessa perustella sitä, että Ranskan viranomaiset ottavat kantaakseen Crédit Lyonnais'n johdolle kuuluvan henkilökohtaisen vastuun? Komissio on viime aikoina ollut hyvin tarkka valtion tuen myöntämisen suhteen. Pitääkö komissio yhteisön lainsäädännön mukaisena sitä, että Ranskan valtio eli veronmaksajat rahoittavat neljä viidesosaa pankille annetusta sakosta?

Oletetaan, että Crédit Lyonnais'n johto ei ole tehnyt virhettä. Komissio sai epäilemättä tietoja yritysostosta silloin, kun se tehtiin. Miksi komissio ei nyt ota kantaa asiaan? Voisiko komissio täsmentää, kielletäänkö vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti yhdysvaltalaisia pankkeja omistamasta yli 25 prosenttia eurooppalaisten vakuutusyhtiöiden pääomasta? Voisiko komissio täsmentää myös, mitä seuraamuksia sovelletaan siinä tapauksessa, että kyseistä kieltoa on rikottu?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Komissio teki päätökset Ranskan valtion Crédit Lyonnais -konsernille myöntämistä tuista 26. heinäkuuta 1995 ja 20. toukokuuta 1998. Crédit Lyonnais'n rakenneuudistussuunnitelmassa oli jo varauduttu mahdolliseen sakkoon, jonka Crédit Lyonnais ja Ranskan valtio joutuisivat maksamaan Yhdysvalloille kalifornialaisen Executive Life -vakuutusyhtiön vuonna 1991 tehtyyn ostoon liittyvän väitetyn väärinkäytöksen vuoksi. Kun komissio arvioi Crédit Lyonnais'n rakennenuudistussuunnitelmaa, Ranskan viranomaiset antoivat tiedot järjestämättömistä varoista ja riskeistä. Erityinen omaisuudenhoitoyhtiö Consortium de Réalisations (CDR), joka huolehti Crédit Lyonnais'n sovituista varoista, perustettiin uudistamaan pankin rakennetta ja palauttamaan sen kannattavuus. Kalifornialaisen vakuutusyhtiön Executive Lifen vuonna 1991 tehtyyn kauppaan liittyvä riski oli osa hoidettuja varoja.

Komissio ei tällä hetkellä käsittele mitään vuonna 1991 tehtyyn Executive Lifen kauppaan liittyvää valtiontukiasiaa eikä kaupan oikeudellisia seuraamuksia, koska asia on jo käsitelty komission hyväksymissä päätöksissä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/215 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/215

---

(2004/C 70 E/231)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3094/03

esittäjä(t): Harald Ettl (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Ahdistelu työpaikalla

Euroopan komissio on useassa yhteydessä korostanut laativansa tehokkaita poliittisia toimenpiteitä, joilla torjutaan ahdistelua (mobbing) työpaikalla, ja julkaisevansa aiheesta vihreän kirjan, joka sisältää yksityiskohtaisen analyysin, toimintaohjelman ja aikataulun.

Mihin toimiin Euroopan komissio ryhtyy tarkastellakseen ahdistelua työpaikalla koskevan yhteisön välineen soveltuvuutta ja laajuutta?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Komissio ilmoittaa tiedonannossaan ”Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002—2006” (1) tarkastelevansa työpaikkahäirintään ja -väkivaltaan liittyvän yhteisön säädöksen aiheellisuutta ja soveltamisalaa.

Komissio kerää ja analysoi aiheesta saatavilla olevia tietoja parhaillaan. Se ottaa analyysissaan huomioon muun muassa etenkin jäsenvaltioiden hyväksymät tai suunnittelemat lainsäädäntö- ja/tai sääntelyaloitteet.

Tässä yhteydessä otetaan huomioon myös Euroopan parlamentin päätöslauselma työpaikoilla tapahtuvasta häirinnästä (2) sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean lausunto (3) työpaikkaväkivallasta.

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio aikoo vuonna 2004 kuulla työmarkkinaosapuolia mahdollisista asiaa koskevista yhteisön toiminnan suuntaviivoista EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti.

---

(1)  KOM(2002) 118 lopullinen.

(2)  A5-0283/2001, 19.9.2001.

(3)  KOM(2003) 346 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/216 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/216

---

(2004/C 70 E/232)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3095/03

esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Baskimaan tunnustaminen painostuskeinoin

Viittasin 24. helmikuuta 2003 esittämässäni kirjallisessa kysymyksessä E-0645/03 (1) 634 poliittisesti aktiiviseen henkilöön, jotka pidätettiin vuoden 2002 aikana baskimaassa.

Espanjan ja Ranskan poliisi pidätti 8. lokakuuta 2003 varhain aamulla 34 henkilöä molemmin puolin maamme kahtia jakavaa rajaa, omaa sisäistä rautaesirippuamme. Haluaisin tässä yhteydessä muistuttaa, että Saksa juhli viime viikolla 13. kerran maan yhtenäistämistä, kun taas baskimaa on edelleen jakautunut kahteen eri osaan. Ranskan vallan alaista pohjoista maan osaa ei ole lainkaan tunnustettu ja Espanjan kuningaskunnan alaisuudessa on kaksi eri hallintoa.

Voidaanko baskimaan oikeudet tunnustaa ainoastaan painostuskeinoin, kuten kaikki maassa pidätetyt toteavat?

Voisiko komissio laatia ehdotuksen yhteisön toimintasuunnitelmaksi, jotta baskiväestölle taataan oikeus olemassaoloon?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Komissio katsoo, että arvoisan parlamentin jäsenen esittämät seikat eivät kuulu sille Euroopan unionin ja yhteisöjen perussopimusten nojalla kuuluvaan toimivaltaan.

---

(1)  EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 102.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/217 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/217

---

(2004/C 70 E/233)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3097/03

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   EMU-kampanjaan käytettyjen resurssien julkistaminen

Äskettäin päättyneessä Ruotsin EMU-kampanjassa Ruotsin kyllä-puolella oli todennäköisesti käytössään suuremmat resurssit kuin ei-puolella.

Olisiko komissio pitänyt myönteisenä sitä, että molemmat osapuolet olisivat ilmoittaneet julkisesti, kuinka suuret resurssit niillä oli käytettävissään?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Koska Ruotsissa 14. syyskuuta 2003 pidetty kansanäänestys oli täysin maan sisäinen asia, komissio ei ota kantaa, pitäisikö muut kyseisiin kampanjoihin käytetyt resurssit julkistaa vai ei.

Komissio ei ole myöntänyt varoja euroon liittyvään tiedotukseen tai viestintään Ruotsissa kansanäänestyksen ilmoittamisen jälkeen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/217 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/217

---

(2004/C 70 E/234)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3103/03

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Lapsisotilaat Kongon tasavallassa

Sen traagisena seurauksena, että lapsia on värvätty sotilaiksi seitsemänvuotiseen sotaan Kongon tasavallassa, näistä lapsista tuhansia on pahoinpidelty tai kuollut, heidän joukossaan jopa alle 12-vuotiaita.

Amnesty International -järjestön Brysselissä 9. lokakuuta 2003 julkistetun, Kongon tasavaltaa ja lapsisotilaita koskevan raportin mukaan lasten pakkovärvääminen, heidän väkivaltainen kouluttamisensa, heidän käyttämisensä raskaissa ja erittäin vaarallisissa töissä ja heidän seksuaalinen pahoinpitelynsä, johon sotilaat ja upseerit syyllistyvät, ovat tavanomaisia käytäntöjä.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen ihmisoikeuksien ja lasten oikeuksien suojelua koskevien kansainvälisten sopimusten kunnioittamisen sekä vuoden 1999 Lusakan aseleposopimuksen määräysten noudattamisen ja velvoittaakseen Kongon tasavallan väliaikaisen hallituksen lopettamaan lasten värväämisen ja luomaan olosuhteet, joissa tämän traumaattisen kokemuksen läpikäyneiden henkilöiden palauttaminen yhteiskuntaan sujuisi häiriöttömästi?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(18. marraskuuta 2003)

Komissio tuntee huolta Kongon demokraattisen tasavallan seitsemän vuoden sodan aikana tapahtuneesta lapsisotilaiden rekrytoinnista ja rekrytoinnin traagisista seurauksista näiden lasten kannalta.

Tämä on yhtenä syynä siihen, että komissio osallistuu alueella toteutettavaan Maailmanpankin hallinnoimaan ”Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme” -ohjelmaan (MDRP, useaa maata koskeva demobilisointi- ja uudelleenintegrointiohjelma) 20 miljoonalla eurolla. Ohjelman tarkoituksena on demobilisoida ja integroida uudelleen entisiä sotilaita suurten järvien suuralueella, Kongon demokraattinen tasavalta mukaan luettuna. Lapsisotilaat ovat ohjelmassa mukana. Sen varmistamiseksi, että heidät integroidaan asianmukaisella tavalla uudelleen yhteiskuntaan, ryhdytään erityistoimenpiteisiin.

Entisten lapsisotilaiden tarpeita varten on kehitetty MDRP:n erityishankkeita. Kongon demokraattisen tasavallan kansalliseen demobilisointi- ja uudelleenintegrointiohjelman odotetaan myös kohdistuvan erityisesti lapsiin.

Laajemmalta kannalta komissio edistää ihmisoikeuksien ja lasten oikeuksia suojaavien kansainvälisten sopimusten kunnioittamista rahoittamalla meneillään olevaa Kongon demokraattisen tasavallan oikeuslaitosta tukevaa hanketta 28 miljoonalla eurolla. Tätä ohjelmaa ollaan tarkistamassa Kongon uuden siirtymävaiheen prosessin yhteydessä vastauksena erityisesti maan itäosassa vallitsevaan rankaisemattomuu-den ja ihmisoikeuksien kunnioituksen puutteen ongelmaan.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/218 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/218

---

(2004/C 70 E/235)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3105/03

esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL), Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) ja Joke Swiebel (PSE) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä

Sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä on kielletty EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa, perusoikeuskirjan 21 artiklassa ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun direktiivin 2000/78/EY (1) 1 artiklassa. Yhteisöllä on myös yhteensovitettu strategia, jolla torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää (erityisesti sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai henkilökohtaiseen vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää). Työmarkkinoihin keskittyvä EQUAL-ohjelma on osa tätä strategiaa. Jäsenvaltiot muotoilevat EQUAL-strategiansa Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin teema-alojen pohjalta. Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden ehdotukset näillä aloilla hyödyttävät pääasiassa ihmisiä, jotka kärsivät eriarvoisuudesta ja syrjinnän yleisimmistä muodoista (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai henkilökohtaiseen vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä).

Olemme kuulleet, että vain 4 nykyisen EQUAL-ohjelman 1 400 kumppanuudesta liittyy sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen. Voiko komissio kertoa, pitääkö tämä paikkansa?

Voiko komissio ilmoittaa, ovatko kaikki jäsenvaltiot maininneet sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumisen nykyisen EQUAL-ohjelman ehdotuspyynnöissään? Jos näin ei ole, voiko komissio selittää, mihin toimiin se on ryhtynyt lisätäkseen sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää torjuvien kumppanuuksien määrää?

Varmistaako komissio, että sukupuolinen suuntautuminen mainitaan nimenomaisesti syrjintäsyynä EQUAL-ohjelmassa ja ehdotuspyynnöissä, jotka esitetään sekä nykyisissä jäsenvaltioissa että ehdokas-valtioissa seuraavalla EQUAL-kierroksella keväällä 2004?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Equal-yhteisöaloitteen tavoitteena on kehittää, testata ja valtavirtaistaa uusia tapoja kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi. Siksi Equal muodostaa (erityisesti sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän torjumista koskevan eurooppalaisen strategian kokeellisen haaran.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Equal-aloitteen täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltiot niiden ja komission kesken sovitun ohjelma-asiakirjan pohjalta. Ohjelma-asiakirjassa tarkennetaan ohjelman yleinen lähestymistapa ja painopisteet sekä niiden täytäntöönpanoon tarvittavat keskeiset hallinto- ja rahoitus-menettelyt.

Komissio seuraa Equal-aloitteen kansallista täytäntöönpanoa ainoastaan ohjelmatasolla eikä kehittämis-kumppanuuksien tasolla. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin sopineet laittavansa kehittämiskumppanuuksia koskevat tiedot julkiseen tietokantaan.

Jäsenvaltiot ovat myös sopineet järjestävänsä yleisiä ehdotuspyyntöjä kansalliseen Equal-ohjelma-asia-kirjaansa sisältyvien määräysten perusteella. Equal-tiedonannon 8 artiklassa (2) todetaan, että Equal-ohjelman tavoitteeseen ja kaikkien syrjintäperusteiden mainitsemiseen on selkeä poliittinen yhteys. Saman tiedonannon 14 kohdassa (3) todetaan, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden ehdotuksista on etua ensisijaisesti niille, jotka ovat (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisten ilmenemismuotojen kohteita. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikkiin syrjintäperusteisiin liittyvät toimet kuuluvat kaikissa jäsenvaltioissa Equal-ohjelman piiriin.

Koska kaikissa kansallisissa Equal-ohjelma-asiakirjoissa esitetään strategia, joka perustuu kaikenlaista syrjintää koskevaan tilanneanalyysiin sekä kansallisiin painopisteisiin, komissio ei ole toteuttanut erityisiä toimia tukeakseen mitään tiettyä syrjintäperustetta.

Edellä mainittua julkista tietokantaa selailemalla voidaan havaita, että sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaan syrjintään liittyviä toimia sisältäviä kehittämiskumppanuuksia on paljon enemmän kuin neljä. Eräissä maantieteellisissä kehittämiskumppanuuksissa, joissa käsitellään kaikkia syrjintäperusteita tietyllä maantieteellisellä alueella, on eräiden kehittämiskumppanuuksien sisäisiä toimia, jotka keskittyvät sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaan syrjintään. Esimerkkejä löytyy myös kehittämiskumppanuuksista, joissa aihetta käsitellään yhtenä useasta alahankkeesta. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kehittämiskumppanuus, jossa käsitellään HIV:tä ja syrjäytyneisyyttä, ja siinä sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä on yksi ulottuvuus, jota tarkastellaan, vaikka se ei olekaan kumppanuuden pääaihe.

On kuitenkin totta, että on vähän sellaisia kehittämiskumppanuuksia, joiden ainoa tai tärkein kohde on sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä.

Sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä on jo mainittu ja vahvistettu Equal-ohjelmassa, kuten Equal-tiedonannosta ilmenee. Tämä seikka on selkeä ja pysyvä. Suunnitteilla olevassa Equal-tiedonannossa komissio aikoo varmistaa, että kysymyksessänne mainittuihin EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan, perusoikeuskirjan 21 artiklaan ja direktiiviin 2000/78/EY (4) viitataan selkeästi. Komissio aikoo myös varmistaa uusien jäsenvaltioiden kanssa parhaillaan käymissään neuvotteluissa, että Equal-ohjelma sisältää kaikki mainitut syrjintäperusteet.

Ehdotuspyyntöjen osalta jäsenvaltioiden on noudatettava kaikkia Equal-tiedonannossa esitettyjä määräyksiä ja otettava mukaan kaikki syrjintämuodot.

Saadakseen perusteellisemman kuvan Equal-ohjelman ensimmäisen kierroksen laaja-alaisista toimista ja lupaavista tuloksista kaikki jäsenvaltiot ovat tehneet sopimuksia Equal-ohjelman arvioimisesta kansallisella tasolla ja komissio on tehnyt sopimuksen EU:n tasolla tehtävästä arvioinnista. Arvioinneista saadaan puolivälin tuloksia joulukuussa 2003. Jos näissä arvioinneissa havaitaan tarve toteuttaa toimia tiettyjen syrjintäperusteiden suhteen, komissio ottaa suositukset huomioon Equal-ohjelman toisella kierroksella.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  ”Yhteisön tasolla on laadittu integroitu strategia (erityisesti sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjumiseksi. Equal-aloite, jossa keskitytään työmarkkinoihin, on osa tätä strategiaa” (EYVL C 127, 5.5.2000, s. 2).

(3)  Equal-tiedonanto (EYVL C 127, 5.5.2000, s. 2), 14 kohta: ”Jäsenvaltioiden on muotoiltava Equal-strategiansa Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin teemojen perusteella. Jäsenvaltioiden on kullakin teema-alalla varmistettava, että niiden ehdotuksista on etua ensisijaisesti niille, jotka ovat (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisten ilmenemismuotojen kohteita. Jokaisessa kohderyhmässä tulisi nämä teemat olla huomioitu”.

(4)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/220 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/220

---

(2004/C 70 E/236)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3107/03

esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Euroopan laajuiset verkot

Liikennekäytävä 8 mainitaan Van Miertin asiakirjan listassa 3.

Komission 1. lokakuuta 2003 antamassa ehdotuksessa liikennekäytävä 8 ei kuitenkaan enää ole 29 ensisijaisen hankkeen joukossa.

Vastauksessaan Italian valtuuskunnan liikenne-, televiestintä- ja energianeuvostossa esittämään vastalauseeseen komission jäsen Loyola de Palacio perusteli sen poistamista sillä, ettei ole mahdollista ulottaa liikennekäytävää maihin, jotka eivät vielä kuulu EU:hun.

Samaa syytä ei kuitenkaan ole sovellettu 1. lokakuuta julkaistulla listalla oleviin ensisijaisiin hankkeisiin nro 7 (moottoritie Igoumenitsa/Patras—Ateena—Sofia—Budapest), nro 18 (sisävesireitti Rein/Mosel—Main—Tonava) ja nro 22 (rautatie Ateena—Sofia—Budapest—Wien—Praha—Nürnberg/Dresden).

Voiko komissio kertoa, aikooko se palauttaa liikennekäytävä 8:n ensisijaisten hakkeiden listalle, koska sillä on suuri merkitys Balkanin alueen demokratisointiprosessille?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(26. marraskuuta 2003)

Karel Van Miertin johtama korkean tason työryhmä, johon kuului 15 jäsenvaltion, 10 uuden jäsenvaltion, Bulgarian, Romanian, Euroopan investointipankin ja komission edustajia, toimitti raporttinsa komissiolle 30. kesäkuuta 2003. Raportin luetteloon 3 (Muut alueellisen koheesion kannalta merkittävät hankkeet) sisältyy Bari—Varna-rautatie, joka on Kreetan ja Helsingin ministerikokouksissa vuosina 1994 ja 1997 määritellyn yleiseurooppalaisen liikennekäytävän 8 mukainen.

Korkean tason työryhmän tehtävänä oli nimetä Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) kannalta ensisijaisia hankkeita. Koska liikennekäytävä 8 sijaitsee tällä hetkellä unionin rajojen ulkopuolella (lukuun ottamatta Barin ja Brindisin satamia) ja tulee sijaitsemaan samoin myös laajentumisen jälkeen, työryhmän tehtäviin ei kuulunut arvioida sen tai minkään muun käytävän sisällyttämistä ensisijaisten TEN-T-hankkeiden luetteloon.

Komissiokaan ei sisällyttänyt liikennekäytävää 8 ehdotukseensa (1), jolla muutetaan 1. lokakuuta 2003 tehtyä päätöstä suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. Hankkeet 18 ja 22, joiden reitit osittain noudattavat tiettyjen yleiseurooppalaisten liikennekäytävien reittejä, koskevat ainoastaan unionin tai siihen liittyvien maiden alueella tehtäviä töitä.

---

(1)  KOM(2003) 564 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/220 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/220

---

(2004/C 70 E/237)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3108/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tuet

Voisiko komissio kertoa, myöntääkö se rahallista ja/tai muuta tukea seuraaville järjestöille, jotka ilmoittavat osallistuvansa rasismin torjuntaan?

Mikäli vastaus on myönteinen, voisiko komissio kertoa, kuinka paljon tukea myönnettiin kullekin järjestölle erikseen vastaavasti vuosina 2000, 2001, 2002 ja mahdollisesti myös vuonna 2003?

Minkä ohjelman tai ohjelmien puitteissa tukea myönnettiin seuraaville järjestöille?

| — | Searchlight (Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

—

Searchlight (Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | Council for Racial Equality, CRE (Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

—

Council for Racial Equality, CRE (Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | Liga voor Mensenrechten (Flanderi, Belgia) |
| --- | --- |

—

Liga voor Mensenrechten (Flanderi, Belgia)

| — | Mouvement contre le Racisme, l'Antisémitisme et la Xénophobie, MRAX (Belgia) |
| --- | --- |

—

Mouvement contre le Racisme, l'Antisémitisme et la Xénophobie, MRAX (Belgia)

| — | Centrum voor Gelijkheid van Kansen en Racismebestrijding (Belgia) |
| --- | --- |

—

Centrum voor Gelijkheid van Kansen en Racismebestrijding (Belgia)

| — | Antifascistische Onderzoeksgroep Kafka (Alankomaat) |
| --- | --- |

—

Antifascistische Onderzoeksgroep Kafka (Alankomaat)

| — | Ras l'Front (Ranska) |
| --- | --- |

—

Ras l'Front (Ranska)

| — | SOS Racisme (Ranska) |
| --- | --- |

—

SOS Racisme (Ranska)

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. joulukuuta 2003)

Mikään luetelluista järjestöistä ei saa suoraa rahallista tukea yhteisön varoista. Syrjinnän torjumista koskevan yhteisön ohjelman (2001—2006) puitteissa jotkin näistä järjestöistä ovat tällä hetkellä tai ovat aiemmin olleet kumppaneita rajat ylittävissä hankkeissa, joita muut järjestöt koordinoivat ja hallinnoivat.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/221 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/221

---

(2004/C 70 E/238)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3111/03

esittäjä(t): Regina Bastos (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Saksalaiselle Rieker-holdingyhtiölle mahdollisesti myönnetyt valtion tai yhteisön tuet

Saksalainen Rieker-holdingyhtiö on äskettäin fuusioitunut Schuh-Union-yritykseen. Rieker siirsi hiljattain kenkätuotantonsa Romaniaan ja muutti nimensä muotoon Rieker Romania S.R.L. Yritys on sijoittanut tuotantoyksiköitään myös Puolaan ja Turkkiin.

On syytä epäillä, että kyseinen yritys hyödyntää tiettyyn maahan sijoittautumista varten myönnettyjä Euroopan unionin tukia ja siirtyy sitten muille alueille tai muihin maihin tarkoituksenaan hyötyä uusista tuista.

Onko liittymistä edeltäviä tukia myönnetty ehdokasvaltioille, erityisesti Puolalle unioniin liittyvänä maana ja mahdollisesti Romanialle ehdokasvaltiona, jotta ne voisivat nykyaikaistaa taloutensa rakenteen?

Onko Rieker hyötynyt tällaisista yhteisön myöntämistä tuista tai julkisesta tuesta, jota ovat myöntäneet edellä mainitut valtiot, joihin yritys on sijoittanut tuotantoyksiköitään?

Jos on, mitkä ovat myöntämispäivämäärät ja myönnetyt määrät?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Euroopan unioni antaa rahoitusapua liittymishakemuksensa jättäneille maille tarvittavien uudistusten toteuttamiseksi eri aloilla: maiden eri toimielinten alalla Phare-ohjelman, liikenne- ja ympäristöinvestoin-teihin ISPA-ohjelman ja maaseudun ja maatalouden kehitykseen Sapard-ohjelman puitteissa. Täydellinen luettelo EU:n rahoitusavusta on saatavilla Laajentumisasioiden pääosaston Internet-sivuilla.

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisista yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsotuista valtiontuista poiketen valtioiden myöntämät investointituet voidaan hyväksyä alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1) tai EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun asetuksen (EY) N:o 70/2001 perusteella (2). Mahdollisen toiselle alueelle siirtymisen kielteisten vaikutusten vähentämiseksi mainittujen tukien myöntäminen on sidottu investoinnin säilyttämiseen asianomaisella muita heikommassa asemassa olevalla alueella vähintään viisi vuotta.

Romania on EU:n ehdokasmaa, ja se on sen vuoksi tällä hetkellä saattamassa yhteisön säännöstöä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sisäistä politiikkaansa. Yhteisön säännöstöä, myös valtiontukia koskevia sääntöjä, sovelletaan jo Puolassa, joka on allekirjoittanut liittymissopimuksen 16. huhtikuuta 2003. Komissiolla ei ole tietoa siitä, että kysyjän mainitsemalle yritykselle olisi myönnetty yksittäistä tukea. Tukea on voitu myöntää komissiolle ilmoitetun tukijärjestelmän puitteissa. Komissio ottaa yhteyttä asianomaisten maiden toimivaltaisiin viranomaisiin selvittääkseen, onko Rieker-yhtiölle myönnetty tukea ja missä olosuhteissa tuki olisi myönnetty, ja ilmoittaa sitten kysyjälle tutkimuksensa tulokset.

---

(1)  EYVL C 74, 10.3.1998 ja muutokset EYVL C 285, 9.9.2000.

(2)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen, EYVL L 10, 13.1.2001.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/222 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/222

---

(2004/C 70 E/239)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3118/03

esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe:   Parakvattia koskevien rajoitusten höllentäminen

Kansainvälinen elintarviketyöläisten liitto IUF on huolestunut myrkyllistä rikkaruohojen torjunta-ainetta parakvattia koskevien rajoitusten höllentämisestä. Parakvatille ei tunneta vasta-ainetta ja sen arvioidaan aiheuttavan huomattavan osan torjunta-aineiden vuosittain aiheuttamista 40 000 kuolemantapauksesta maailmassa. Parakvattia koskevien rajoitusten höllentäminen edistäisi tämän myrkyllisen aineen nykyistä laajempaa käyttöä ja mahdollistaisi sen markkinoinnin EU:n alueella, missä se on tällä hetkellä kielletty. Rajoitusten höllentäminen vaikeuttaisi myös työtä, jota tehdään maatalouden terveys- ja turvallisuustilanteen parantamiseksi ja yhteiskunnallisesti ja ympäristöllisesti kestävien maataloustuotantomenetelmien käytön edistämiseksi.

Mihin tulokseen EU:n elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea päätyi käsitellessään parakvatin käyttöä lokakuun alussa pitämässään kokouksessa? Voiko komissio antaa virallisen selonteon parakvattia koskevasta kannastaan?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ettl esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3093/03 (1).

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 266.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/223 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/223

---

(2004/C 70 E/240)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3119/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe:   Yhteisön direktiivin 1999/70/EY rikkominen

Kreikan kansallisen televiestintäyhtiön (OTE) sopimussuhteisten työntekijöiden yhdistyksen esittämän valituksen mukaan yhtiön johto on julistanut 800 puhelinpalveluhenkilöstön virkaa avoimeksi asettaen yläikärajaksi ensin 30 vuotta ja sitten 26 vuotta sulkien näin käytännössä haun ulkopuolelle tällä alalla jo työskentelevät sopimussuhteiset työntekijät, jotka ovat vuosien ajan huolehtineet yhtiön vakinaisten ja jatkuvien tarpeiden tyydyttämisestä ja jotka voitaisiin vakinaistaa.

Voisiko komissio kertoa: Onko kyseinen käytäntö ristiriidassa yhteisön direktiivin 1999/70/EY (1) kanssa ja jos näin on, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta yhteisön oikeutta kunnioitettaisiin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Määräaikaista työtä koskevan neuvoston direktiivin 1999/70/EC (2) mukaisesti työnantajan on tiedotettava määräaikaisille työntekijöille vapaista työpaikoista sen varmistamiseksi, että heillä on samat mahdollisuudet saada vakituinen työpaikka kuin muillakin työntekijöillä. Tiedottaminen voidaan tehdä yleisellä ilmoituksella, joka on sopivassa paikassa yrityksessä tai työpaikassa (6 lausekkeen 1 kohta). Direktiivissä säädetään myös työehtoihin liittyvästä syrjimättömyysperiaatteesta ja todetaan, että erityisiin työehtoihin liittyvien palvelusaikaa koskevien vaatimusten on oltava määräaikaisille samat kuin vakituisille työntekijöille, ellei eri pituisen palvelusajan vaatimiselle ole asiallisia syitä (4 lausekkeen 1 ja 4 kohta). Direktiivissä ei kuitenkaan mainita, että määräaikaisten työntekijöiden olisi oltava etusijalla vapaita työpaikkoja täytettäessä.

Näin ollen direktiiviä ei ole rikottu, jos määräaikaiset työntekijät eivät olleet etusijalla vapaita työpaikkoja täytettäessä. Kreikka on saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä säännökset, jotka koskevat vapaista työpaikoista tiedottamista ja palvelusaikaa koskevia vaatimuksia. Siten toimivaltaisten Kreikan viranomaisten tehtävänä on arvioida, onko kysymyksessä mainittu työpaikoista ilmoittaminen tapahtunut näiden säännösten mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43.

(2)  Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/223 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/223

---

(2004/C 70 E/241)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3136/03

esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Vuonna 2002 Baijerissa käyttämättä jäänyt 17 miljoonan euron suuruinen Euroopan unionin tuki

Komissio vastasi lokakuun 2003 alussa kysymykseeni, joka koski Euroopan sosiaalirahastosta vuodeksi 2002 myönnetyn tuen palautusta (E-1953/03 (1)). Vastauksessa on kuitenkin tapahtunut erehdys, sillä siinä viitataan vuoden 2002 sijasta vuoden 2000 lukuihin.

Baijerin osavaltio Saksassa ei pystynyt sitomaan Euroopan unionin maaseudun kehittämisohjelmasta sille myönnettyjä 17 miljoonan euron suuruisia varoja varainhoitovuonna 2002, vaan palautti ne Brysseliin.

Pyydän komissiota vastaamaan pikaisesti seuraaviin kysymyksiin:

| 1. | Onko Baijerin osavaltio palauttanut myös Euroopan sosiaalirahastosta saamiaan varoja? |
| --- | --- |

1.

Onko Baijerin osavaltio palauttanut myös Euroopan sosiaalirahastosta saamiaan varoja?

| 2. | Kuinka suurista summista on kyse? |
| --- | --- |

2.

Kuinka suurista summista on kyse?

| 3. | Mihin tukialueisiin varojen takaisinmaksu vaikuttaa? |
| --- | --- |

3.

Mihin tukialueisiin varojen takaisinmaksu vaikuttaa?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

| 1. | Euroopan sosiaalirahaston (ESR) vuodelle 2000 tekemät maksusitoumukset oli käytettävä vuoden 2002 loppuun mennessä ns. n+2-säännön nojalla (21 päivänä kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) No. 1260/1999 rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, 31 artikla (2)). Koska näin kävi, ei ESR:lle tarvinnut esittää maksusitoumusten vapauttamista tavoitteen 2 mukaisessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa. |
| --- | --- |

1.

Euroopan sosiaalirahaston (ESR) vuodelle 2000 tekemät maksusitoumukset oli käytettävä vuoden 2002 loppuun mennessä ns. n+2-säännön nojalla (21 päivänä kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) No. 1260/1999 rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, 31 artikla (2)). Koska näin kävi, ei ESR:lle tarvinnut esittää maksusitoumusten vapauttamista tavoitteen 2 mukaisessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa.

| 2. | Vuosien 2001 ja 2002 osalta n+2-säännön mukainen määräaika päättyy vuosien 2003 ja 2004 lopussa. Se, vaikuttaako n+2-sääntö Baijeria koskeviin vuoden 2001 maksusitoumuksiin, tiedetään vuoden 2003 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.

Vuosien 2001 ja 2002 osalta n+2-säännön mukainen määräaika päättyy vuosien 2003 ja 2004 lopussa. Se, vaikuttaako n+2-sääntö Baijeria koskeviin vuoden 2001 maksusitoumuksiin, tiedetään vuoden 2003 loppuun mennessä.

| 3. | Tästä kysymyksestä on jo keskusteltu teknisellä tasolla Baijerin viranomaisten kanssa, ja siihen puututaan uudelleen vuosittaisessa arviointikokouksessa (päivämäärä ei vielä tiedossa) ja ohjelman seurantakomitean kokouksessa (13.—14. marraskuuta 2003). |
| --- | --- |

3.

Tästä kysymyksestä on jo keskusteltu teknisellä tasolla Baijerin viranomaisten kanssa, ja siihen puututaan uudelleen vuosittaisessa arviointikokouksessa (päivämäärä ei vielä tiedossa) ja ohjelman seurantakomitean kokouksessa (13.—14. marraskuuta 2003).

---

(1)  EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 206.

(2)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/224 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/224

---

(2004/C 70 E/242)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3149/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Melka-yhtiöön kuuluvan vaatealan yrityksen siirtyminen

Monikansallinen vaatealan yhtiö Melka, joka toimii ruotsalaisen ja brittiläisen pääoman turvin, aikoo sulkea Portugalissa Sintran kunnassa Sulinissa sijaitsevan tuotantolaitoksensa ja sanoa irti noin 100 työntekijää. Syynä näyttää olevan tuotannon siirtäminen Aasian markkinoille Sulinin yksikön hyvästä taloudellisesta tilanteesta huolimatta. Todettakoon, että yhtiön Portugalissa toimivista neljästä yksiköstä on jo suljettu kaksi, Evorassa ja Palmelassa, ja 1 200 työpaikasta on siten jäljellä enää 200.

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, onko monikansallinen yhtiö Melka saanut yhteisön tukia Portugalin toiminnoilleen? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, onko monikansallinen yhtiö Melka saanut yhteisön tukia Portugalin toiminnoilleen?

| 2. | Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisten työpaikkojen säilyttämiseksi ottaen huomioon, että Portugalissa on nykyään Euroopan unionin korkein työttömyysaste. |
| --- | --- |

2.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisten työpaikkojen säilyttämiseksi ottaen huomioon, että Portugalissa on nykyään Euroopan unionin korkein työttömyysaste.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. joulukuuta 2003)

| 1. | Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Melka-yhtiö sai yhteisön tukea yhteisön tukikehyksestä (CCA I, 1990—1993), nimittäin 1 095,44 euroa Euroopan sosiaalirahastosta vuonna 1991. |
| --- | --- |

1.

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Melka-yhtiö sai yhteisön tukea yhteisön tukikehyksestä (CCA I, 1990—1993), nimittäin 1 095,44 euroa Euroopan sosiaalirahastosta vuonna 1991.

| 2. | Unioni on viime vuosina kehittänyt työntekijöiden osallistumiseen tähtäävää politiikkaa, jotta yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä sosiaalisia vaikutuksia voitaisiin käsitellä asianmukaisesti. Tämän politiikan tuloksena on ennen uudelleenjärjestelyjä tiedotettava työntekijöiden edustajille ja heitä on kuultava, ja pyrkimyksenä on välttää tai vähentää uudelleenjärjestelyn sosiaalisia vaikutuksia yhteisön direktiivien mukaisesti, jotka koskevat ”työntekijöiden joukkovähentämistä” (1), ”yrityksen luovutusta” (2), ”eurooppalaisia yritysneuvostoja” (3) ja maaliskuusta 2005 lähtien ”tiedottamista ja kuulemista” (4).
  Kyseisen tapauksen osalta komissiolle ei ole tiedotettu tavasta, jolla Melka-yhtiö aikoo käsitellä sosiaalisia vaikutuksia.
  Edellä mainitut direktiivit on saatettu osaksi asianomaisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Siten on kansallisten viranomaisten asiana varmistaa, että näissä direktiiveissä säädettyjä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan. Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2002/14/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 25. maaliskuuta 2005.
  Komissio kannattaa ajatusta, jonka mukaan yritysten olisi uudelleenjärjestelyjen yhteydessä aina otettava huomioon kyseisten päätösten mahdolliset vaikutukset työntekijöihinsä sekä niiden sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset. Tätä korostetaan myös äskettäin annetussa komission tiedonannossa ”Yritysten sosiaalinen vastuu: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen” (5).
  Lisäksi komissio kutsui tammikuussa 2002 eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet käymään vuoropuhelua muutosten ennakoimisesta ja hallitsemisesta, jotta yritysten uudelleenjärjestelyjen sosiaalisiin vaikutuksiin voitaisiin soveltaa dynaamista lähestymistapaa. Työmarkkinaosapuolet lähettivät äskettäin komissiolle tulokset yhteisestä työstään tämän aiheen parissa. Tuloksina on joukko suuntaviivoja, joiden pitäisi ohjata yrityksiä ja niiden työntekijöitä uudelleenjärjestelyjen yhteydessä. Komissio toivoo todella, että nämä tulokset sekä muut seurantatoimet levittävät koko Euroopan alueelle yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä hyviä käytänteitä ja auttavat näin yrityksiä ja niiden työntekijöitä käsittelemään oikealla tavalla asiaan liittyviä sosiaalisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.

Unioni on viime vuosina kehittänyt työntekijöiden osallistumiseen tähtäävää politiikkaa, jotta yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä sosiaalisia vaikutuksia voitaisiin käsitellä asianmukaisesti. Tämän politiikan tuloksena on ennen uudelleenjärjestelyjä tiedotettava työntekijöiden edustajille ja heitä on kuultava, ja pyrkimyksenä on välttää tai vähentää uudelleenjärjestelyn sosiaalisia vaikutuksia yhteisön direktiivien mukaisesti, jotka koskevat ”työntekijöiden joukkovähentämistä” (1), ”yrityksen luovutusta” (2), ”eurooppalaisia yritysneuvostoja” (3) ja maaliskuusta 2005 lähtien ”tiedottamista ja kuulemista” (4).

Kyseisen tapauksen osalta komissiolle ei ole tiedotettu tavasta, jolla Melka-yhtiö aikoo käsitellä sosiaalisia vaikutuksia.

Edellä mainitut direktiivit on saatettu osaksi asianomaisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Siten on kansallisten viranomaisten asiana varmistaa, että näissä direktiiveissä säädettyjä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan. Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2002/14/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 25. maaliskuuta 2005.

Komissio kannattaa ajatusta, jonka mukaan yritysten olisi uudelleenjärjestelyjen yhteydessä aina otettava huomioon kyseisten päätösten mahdolliset vaikutukset työntekijöihinsä sekä niiden sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset. Tätä korostetaan myös äskettäin annetussa komission tiedonannossa ”Yritysten sosiaalinen vastuu: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen” (5).

Lisäksi komissio kutsui tammikuussa 2002 eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet käymään vuoropuhelua muutosten ennakoimisesta ja hallitsemisesta, jotta yritysten uudelleenjärjestelyjen sosiaalisiin vaikutuksiin voitaisiin soveltaa dynaamista lähestymistapaa. Työmarkkinaosapuolet lähettivät äskettäin komissiolle tulokset yhteisestä työstään tämän aiheen parissa. Tuloksina on joukko suuntaviivoja, joiden pitäisi ohjata yrityksiä ja niiden työntekijöitä uudelleenjärjestelyjen yhteydessä. Komissio toivoo todella, että nämä tulokset sekä muut seurantatoimet levittävät koko Euroopan alueelle yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä hyviä käytänteitä ja auttavat näin yrityksiä ja niiden työntekijöitä käsittelemään oikealla tavalla asiaan liittyviä sosiaalisia vaikutuksia.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998 (tällä direktiivillä kodifioidaan direktiivit 75/129/ETYja 92/56/ETY).

(2)  Neuvoston direktiivi 2001/23/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 82, 22.3.2001.

(3)  Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä, EYVL L 254, 30.9.1994.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä, EYVL L 80, 23.3.2002.

(5)  KOM(2002) 347 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/225 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/225

---

(2004/C 70 E/243)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3158/03

esittäjä(t): Antonio Mussa (UEN) komissiolle

(24. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tutkintotodistusten tunnustaminen

Tutkintotodistusten tunnustaminen Euroopan unionin jäsenvaltioissa on tärkeä aihe, joka koskettaa suoraan kansalaisia ja rajoittaa heidän oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja asettautumiseen muihin jäsenvaltioihin työn takia.

Koska yksi Euroopan yhdentymisen mukanaan tuomista eduista on juuri nimenomaan kansalaisten vapaa liikkuvuus ja koska opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuus on yhä yleisempää, yhteisö on vahvistanut tutkintotodistusten tunnustamista koskevia normeja.

Todellisuudessa tutkintotodistuksia ei kuitenkaan tunnusteta automaattisesti, ja niiden ehtojen, jotka tutkinnon haltijan on täytettävä saadakseen tutkinnolleen tunnustuksen, määrittely kuuluu yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Liian monissa tapauksissa käy niin, että jonkin tutkintotodistuksen tunnustaminen on käytännössä lähes mahdotonta, sillä jäsenvaltioiden asettamat ehdot ovat varsin tiukkoja, ja niihin liittyvät hallinnolliset menettelyt ovat ylenmääräisen pitkiä ja monimutkaisia.

Aikooko komissio tehdä aloitteita nykyisin voimassa olevien, tutkintotodistusten tunnustamista koskevien menettelyjen yhdenmukaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi, jotta tutkintotodistukset tunnustettaisiin automaattisesti yhteisten vähimmäisvaatimusten pohjalta ja jotta tunnustamismenettelyjen kestolle määrättäisiin jokin raja?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(10. joulukuuta 2003)

Euroopan unionissa on määritelty täsmälliset oikeudelliset puitteet säänneltyjen ammattien ammattipätevyyksien tunnustamiseksi. On tärkeä tehdä ero tämän ammattipätevyyden tunnustamisen ja akateemisten tutkintojen tunnustamisen välillä samoin kuin ammattipätevyyden tunnustamisen ja tutkintojen vertailtavuuden työmarkkinoilla varmistavien mekanismien välillä.

Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteelle rakentuvaa ammattipätevyyden yhteistä tunnustamisjärjestelmää voidaan soveltaa kaikkiin sellaisiin säänneltyihin ammatteihin, joita ei koske erityinen automaattinen tunnustamisjärjestely. Viimeksi mainittua sovelletaan eräisiin käsityöläisammatteihin sekä teollisuuden ja kaupan ammatteihin samoin kuin lääkärin, sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, farmasian alan ja arkkitehdin ammattiin. Vastavuoroinen tunnustaminen perustuu siihen, että kukin jäsenvaltio on hyväksynyt toisten jäsenvaltioiden myöntämät saman ammatin harjoittamiseen oikeuttavat pätevyydet. Pätevyyden vahvistamiseksi maahan saapujalta voidaan tarvittaessa edellyttää korvaavia toimenpiteitä (kokeen suorittamista tai harjoittelua). Niiden tarkoituksena on tasoittaa maahan saapujan ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa kyseiseen ammattiin edellytetyn koulutuksen usein olennaisia eroja.

Komissio esitti maaliskuussa 2002 ehdotuksen ammattipätevyyden tunnustamista koskevaksi direktiiviksi (1), jolla koonnetaan, yksinkertaistetaan ja selkeytetään asiaa koskeva yhteisö lainsäädäntö. Siihen sisältyy myös uusia osa-alueita, kuten palveluiden tarjoamisen vapauttaminen yli rajojen ja yhteisten vähimmäisvaatimusten laatiminen yleiseen tunnustamisjärjestelmään kuuluville ammattialoille. Ehdotus on parhaillaan parlamentin ja neuvoston hyväksyttävänä.

Yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla tarkoitetaan ehdotuksessa ammattipätevyydelle asetettavia vaatimuksia, jotka ovat osoitus tietyn ammatin harjoittamiseen soveltuvasta pätevyystasosta ja joiden perusteella ammatilliset yhdistykset hyväksyvät jäsenvaltioissa hankitun pätevyyden. Kun komissio katsoo, että yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla voidaan helpottaa pätevyyksien vastavuoroista tunnustamista, se tekee asiasta komiteamenettelyn mukaisen päätöksen, joka perustuu asianomaisten ammatillisten yhdistysten unionin laajuisesti tekemälle tekniselle valmistelutyölle. Tällainen yhteisön säädös takaa sen, että jos muuttajan pätevyys on vähimmäisvaatimusten mukainen, jäsenvaltiot eivät edellytä korvaavia toimenpiteitä. Yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla on siten tarkoitus entisestään helpottaa ammattilaisten vapaata liikkuvuutta automatisoimalla tietyille ammateille määritetyt vaatimukset täyttävien muuttajien pätevyyden tunnustamismenettelyä.

Tällä ei kuitenkaan kyseenalaisteta jäsenvaltioiden oikeutta säännellä ammatinharjoittamista ja määritellä eri ammateissa toimivilta edellytettävät koulutusvaatimukset. Jäsenvaltiot voivat edelleen tutkia pätevyyden tunnustamista hakevan henkilön koulutuksen pituuden ja sisällön ja verrata niitä sen alueella voimassa oleviin vaatimuksiin sekä vaatia korvaavia toimenpiteitä, jos muuttaja ei täytä asianomaisia vähimmäisvaatimuksia.

Voimassa oleviin direktiiveihin sisältyy jo yksityiskohtaisia säännöksiä jäsenvaltioilta edellytettävistä ammattipätevyyksien tunnustamispyyntöjen käsittelyä koskevista määräajoista. Nämä ajat vaihtelevat sovellettavan direktiivin mukaan kolmesta neljään kuukauteen. Edellä mainitussa direktiiviehdotuksessaan komissio esittää yhtenäistä kolmen kuukauden määräaikaa. Päätöksen merkittäväkin lykkääntyminen voidaan kuitenkin hyväksyä silloin, kun muuttajalta joudutaan pyytämään täydentäviä tietoja. Direktiiviehdotuksessa esitetään, että toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava vastaanottaneensa pyynnön ja tarvittaessa ilmoitettava mahdollisesti puuttuvista asiakirjoista kuukauden kuluessa. Lisäksi esitetään, että toimivaltaisilta viranomaisilta edellytetään tiivistä yhteistyötä tunnustamismenettelyn helpottamiseksi.

---

(1)  KOM(2002) 119 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/227 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/227

---

(2004/C 70 E/244)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3162/03

esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle

(24. lokakuuta 2003)

Aihe:   Euroopan sosiaalirahaston varojen väärinkäyttö

Komission alainen Euroopan sosiaalirahasto myöntää tänä vuonna Tanskassa 500 miljoonan kruunun arvosta apurahoja. Varojen tarkoituksena on ”edistää korkeaa työllisyyttä, pakolaisten ja maahanmuuttajien kotoutumista, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, kestävää kehitystä Tanskan kaikilla alueilla sekä taloudellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta”.

Tanskassa sosiaalirahasto myönsi etnisten vähemmistöjen kattojärjestö POEMille kaksi miljoonaa kruunua. Varoja hallitsevat Tanskan kotoutumisministeriö ja Kööpenhaminan kaupunki. POEM hankki varoilla yksityisen Inplacement-yrityksen tarjoamaan kursseja työttömien maahanmuuttajien työllistämiseksi. 15. lokakuuta 2003 tanskalainen sanomalehti Ekstra Bladet kertoi artikkelissaan, että kaikki kurssin osanottajat hylätään ja ettei kurssi valmenna osanottajia työhön. On myös esitetty, että POEMilla on jääviysongelma Inplacement-yhtiön suhteen, sillä POEMin varapuheenjohtaja on Inplacementin johtajan sisar. Kotoutumisministeriö on näistä syistä keskeyttänyt varojen maksamisen POEMille.

Saadakseen taloudellista tukea sekä EU:lta että Tanskalta POEM on mm. antanut vääriä tietoja jäsenmäärästään mainitsemalla jäsenjärjestöjä, joita ei ole koskaan ollut olemassakaan. Se on antanut varoja kursseille, jotka eivät ole valmentaneet osanottajia työhön, mutta se on sen sijaan kanavoinut EU:n varoja yksityisyrityksille, joihin järjestön johtajilla on perhesiteitä. Maahanmuuttajajärjestö ei ole vastannut sosiaalirahaston tarkoitusta maahanmuuttajien integroimiseksi työmarkkinoille eikä sen olisi kuulunut saada kruunuakaan sosiaalirahaston varoista.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, ettei sosiaalirahasto enää maksa varoja järjestöille, jotka väärinkäyttävät rahaston varoja eivätkä vastaa rahaston tarkoitusta? Miten komissio aikoo saada takaisin väärin perustein maksetut rahat?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(25. päivänä marraskuuta 2003)

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä kesäkuun 21 päivänä 1999 annetun komission asetuksen (EY) No. 1260/1999 (1) 38 artiklan nojalla tanskalaisella hallintoviranomaisella on päävastuu Euroopan sosiaalirahaston varojen asianmukaisen käytön auditoinnista ja valvonnasta Tanskassa. Komission tehtävänä on ensisijaisesti arvioida, onko jokaisella jäsenvaltiolla auditointi- ja valvontajärjestelmä, jonka avulla rakennerahastojen varojen asianmukainen käyttö voidaan tyydyttävästi varmistaa. Komission tilintarkastus- ja valvontayksiköt tekivät järjestelmätarkastuksen Tanskassa heinäkuussa 2003. Tässä yhteydessä komissio tuli siihen tulokseen, että Tanskan järjestelmä toteuttaa yllä mainitun tyydyttävän varmistuksen vaatimuksen.

Tanskalainen hallintoviranomainen on tietoinen POEMia vastaan esitetyistä syytöksistä ja on kohdistanut projektiin lisävalvontaa varmistaakseen, ovatko syytökset todenperäisiä, ja selvittääkseen, mihin toimenpiteisiin on syytä ryhtyä. Komissio seuraa tanskalaisen hallintoviranomaisen valvontaa ja toimenpiteitä tarkasti. Jos ESR-varoja on maksettu väärin perustein, tanskalainen hallintoviranomainen perii ne takaisin.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/228 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/228

---

(2004/C 70 E/245)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/03

esittäjä(t): Säid El Khadraoui (PSE) komissiolle

(24. lokakuuta 2003)

Aihe:   Varoitusmerkinnät alkoholituotteisiin

Yhdistyneessä kuningaskunnassa on jo pitkään keskusteltu varoitusmerkintöjen lisäämisestä alkoholituotteisiin samalla tavoin kuin niitä lisätään tupakkatuotteisiin. Liverpoolilainen olutpanimo ”Cains Brewery” ei ole odottanut lainsäädäntöä, vaan on jo varustanut erikoisoluensa nimeltään ”2008 Celebration Ale” merkinnällä alkoholin väärinkäytön vaarallisuudesta. Merkinnässä on seuraava viesti: ”Alcohol advice: Robert Cain supports responsible drinking. Excessive drinking can cause harm. Observe the daily guidelines for sensible drinking. Do not drink and drive.” (Alkoholin käyttöä koskevia neuvoja: Robert Cain kannattaa vastuullista alkoholin käyttöä. Liiallisesta alkoholin käytöstä voi olla haittaa. Noudata päivittäin ohjeita järkevästä alkoholin käytöstä. Älä juo, kun ajat autoa.).

Alkoholin väärinkäyttö aiheuttaa paljon kärsimystä yhteiskunnassa. Mikä on komission mielestä alkoholin valmistajien vastuu asiassa?

Mitä mieltä komissio on varoitusmerkinnöistä alkoholituotteissa?

Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta alkoholin valmistajat velvoitettaisiin lisäämään varoitusmerkinnät tuotteisiin? Mikäli vastaus on myönteinen, voisiko komissio kertoa mihin toimiin se aikoo ryhtyä ja milloin se aikoo ryhtyä toimiin? Minkälaista viestiä ja/tai kuvia komissio ajattelee merkintöihin tarvittavan?

Mikäli vastaus on kielteinen, mitä komissio aikoo tehdä osoittaakseen alkoholin valmistajille heidän vastuunsa, joka koskee asiakkaiden varoittamista liiallisen alkoholinkäytön vaaroista?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

Komissio yhtyy täysin arvoisan parlamentin jäsenen huoleen alkoholin väärinkäytön ongelmista. Komissio katsoo, että teollisuudella on asiassa merkittävä rooli, koska se on vastuussa tuotteiden kehittämisestä, markkinoinnista ja myynnistä. Tämä koskee erityisesti lapsiin ja nuoriin kohdistuvaa teollisuuden toimintaa. Tässä yhteydessä komissio haluaisi myös kiinnittää arvoisan jäsenen huomion neuvoston 5. kesäkuuta 2001 antamaan suositukseen lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä (1).

Varoitusmerkinnät alkoholituotteissa voisivat olla tehokas keino välittää kansalaisille alkoholia koskevaa tärkeää terveystietoa. Komission tietojen mukaan tämä ei ole vielä yleisenä käytäntönä missään jäsenvaltiossa, kun taas Yhdysvalloissa varoitusmerkinnät ovat olleet pakollisia pitkään.

Tällä hetkellä komissio ei suunnittele lainsäädäntöaloitteita tehdäkseen alkoholituotteiden varoitusmerkin-töjä pakollisiksi. On huomattava, että tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29. toukokuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1576/89 (2) muodostaa yhteisön nykyisen lainsäädännön tislattujen alkoholijuomien merkinnöistä.

Komissio on kiinnittänyt erityistä huomiota lasten ja nuorten suojelemiseen, koska lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä johtuvat ongelmat ovat lisääntyneet viime vuosina useissa jäsenvaltioissa. Tämän takia edellä mainitussa neuvoston suosituksessa lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä ehdotetaan, että jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä alkoholijuomien valmistajien ja vähittäismyyjien kanssa edistettävä tehokkaiden keinojen kehittämistä, jotta varmistetaan, että alkoholijuomia ei mainosteta lapsia ja nuoria houkuttelevalla tavalla ja että mainonnassa kiinnitetään erityistä huomiota sellaisen vaikutelman välttämiseen, että alkoholinkäyttö toisi menestystä urheilussa.

Komissio painottaa tehokasta itsesääntelyä. Viimeaikaisissa tapaamisissa alkoholiteollisuuden edustajien kanssa komissio on kuitenkin korostanut, että teollisuuden on tarpeen noudattaa neuvoston suositusta ja olemassa olevia käytännesääntöjä. Teollisuuden on ponnisteltava edelleen näiden käytännesääntöjen toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi.

---

(1)  EYVL L 161, 16.6.20018.

(2)  EYVL L 160, 12.6.1989.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/229 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/229

---

(2004/C 70 E/246)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3166/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Yhteisöjen tuomioistuimen päätösten täytäntöönpano

Olen tyytyväinen vastaukseen E-1804/03 (1), jossa komissio ilmoittaa, ettei Sinagaa vastaan ole mitään kannetta vireillä, mikä tarkoittaa, että asia (C-1098/02), jossa kyseenalaistettiin Azoreilla tuotetun sokerin lähettäminen, on rauennut, ja että komissio noudattaa näin ollen yhteisöjen tuomioistuimen 15. toukokuuta 2003 asiassa C-282/00 antamaa päätöstä.

Tuomioistuimen päätökseen perustuvan komission kannan mukaisesti komissiolla ei näin ollen ole enää mitään syytä jättää soveltamatta Poseima-asetuksia täysipainoisesti eikä myöskään mitään syytä olla noudattamatta Sinagan pyyntöä lisätä raakasokerista valmistetun valkoisen sokerin vientimäärää 3 000 tonnilla.

Voiko komissio vahvistaa, onko se noudattanut edellä mainittua pyyntöä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2003)

Perussopimusten valvojana komissio huolehtii, että yhteisön oikeutta noudatetaan, ja erityisesti se noudattaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.

Asiassa C-282/00 antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin vahvisti komission tukemana periaatteen, että Azoreilla korjatuista sokerijuurikkaista tuotettua sokeria on voitava lähettää ja viedä vapaasti.

Samassa tuomiossa tuomioistuin vahvisti komission perustellun kannan, joka koskee azorilaisten yritysten raakasokerista puhdistaman sokerin jälleenlähettämistä tai jälleenviemistä; kyseisessä saaristossa hankitaan raakasokeria erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti, joka perustuu asetukseen (EY) N:o 1600/92, jota on muutettu asetuksella (EY) N:o 1453/2001 (2).

Syrjäisimmillä alueilla hankintaa on rajoitettu saarialueen kulutuksen, maatalouden tuotantopanosten sekä jalostustarpeiden perusteella. Kun sokerin kohdalla on sovellettu erityisen hankintajärjestelmän mukaisia etuja (tuontitullivapaus tai vastaavanlainen tuki, jonka määrä vastaa yhteisöstä tuodulle sokerille maksettavaa tukea), sitä ei voi viedä Azorien ulkopuolelle.

Jälleenlähettämisen ja jälleenviennin periaatteeseen voidaan soveltaa yhtä poikkeusta, joka koskee Azoreilla jalostettuja tuotteita. Tällaisten tuotteiden jälleenlähettäminen tai jälleenvieminen on sallittua ”perinteisten määrien” rajoissa. Tältä osin tuomioistuin on todennut seuraavaa: (3)”Tästä seuraa, että sokerilähetysten on täytettävä suhteellisen tiukat edellytykset, jotta ne voidaan luokitella perinteisiksi kauppavirroiksi tai perinteisiksi lähetyksiksi. Nämä edellytykset koskevat sekä kyseessä olevien lähetysten merkittävyyttä että niiden säännöllisyyttä ja ajankohtaisuutta.””Sen määrittelemiseksi, ovatko sokerilähetykset Manner-Portugaliin ja Madeiralle perinteisiä lähetyksiä, on näin ollen selvitettävä, olivatko nämä lähetykset ajankohtaisia, säännöllisiä ja merkittäviä, kun Poseima-ohjelma pantiin täytäntöön asetuksella N:o 1600/92, joka tuli voimaan 1.7.1992.””Satunnaiset ja vähäpätöiset lähetykset, jotka ovat tapahtuneet menneisyydessä, eivät nimittäin voi täyttää tällaisia vaatimuksia.”

Portugalin viranomaiset eivät ole esittäneet todisteita siitä, että sokeria olisi lähetetty yhteisöjen tuomioistuimen esittämien edellytysten mukaisesti. Koska edellä mainittua poikkeusta ei näin ollen voida soveltaa, saariston raakasokerin tarpeet on arvioitava paikallisen kulutuksen perusteella.

Mistään ei voida kuitenkaan päätellä, että Azorien asukkaiden sokerin kulutus olisi lisääntynyt 3 000 tonnia vuodessa. Näin ollen Sinagan pyyntöä lisätä vientimäärää ei voida hyväksyä.

---

(1)  EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 173.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1453/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi ja asetuksen (ETY) N:o 1600/92 kumoamisesta (Poseima) (EYVL L 198, 21.7.2001).

(3)  Tuomion 44 ja 45 kohta.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/230 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/230

---

(2004/C 70 E/247)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3175/03

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Tautien ehkäisyn ja valvonnan rahoitus

Komissio on käynnistänyt terveydenhoidon kannalta tärkeän työn esittäessään asiakirjan KOM(2003) 441 tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta. Keskuksen on määrä huolehtia tarttuvien tautien valvonnasta. Ehdotuksen mukaan keskus johtaa toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai laitosten yhteisönlaajuista verkostoa (vrt. päätös N:o 2119/98/EY (1)) sekä tiettyjä sairauksia, mukaan luettuna aids, tuberkuloosi ja influenssa, käsitteleviä erikoistuneita seurantaverkostoja.

Voiko komissio vahvistaa, että se on samanaikaisesti päättänyt olla jatkamatta erikoistuneiden seuranta-verkostojen (DSN) tukemista uudesta ehkäisemisohjelmasta, minkä seurauksena useita verkostoja, mukaan luettuna EUVAC.NET, lakkautetaan täysin asiakirjan KOM(2003)441 hengen vastaisesti?

Voiko komissio samassa yhteydessä ilmoittaa, onko tehty muita päätöksiä, jotka suoraan tai epäsuorasti toimivat EU:n valvontapanosta vastaan, sekä tehdä selkoa siitä, miten komissio aikoo rahoittaa muita terveydenhoitoon liittyviä toimintoja erityisesti valvonnan ja verkostojen alalla?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Komission ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta esitetään, että yksi keskuksen tehtävistä olisi tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston 24. syyskuuta 1998 tekemän päätöksen N:o 2119/98/EY mukaisesti nimettyjen tahojen ja viranomaisten verkostoitumista ja erikoistuneita seurantaverkostoja (2) ja varmistaa niiden yhtenäinen toiminta tarjoamalla teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta komissiolle ja jäsenvaltioille. Nämä toimet rahoitetaan keskuksen talousarviosta. Keskuksen ensimmäisen toimintavuoden aikana toiminta on kuitenkin tarkoitus rahoittaa osittain kansanterveysohjelmasta (4,9 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 6 miljoonaa euroa vuonna 2006).

Seurantatoimet ovat tärkeä osa kansanterveysohjelmaa, joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. syyskuuta 2002 tekemällä päätöksellä N:o 1786/2002/EY (3). Ohjelman täytäntöönpanoa koskevassa vuoden 2003 työsuunnitelmassa (4) — joka sai ohjelmakomitealta yksimielisen myönteisen lausunnon — esitettyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti komissio on ehdottanut useiden hankkeiden rahoittamista. Monet näistä hankkeista koskevat seurantaverkostoa. Talousarviorajoitusten vuoksi kaikkia toimitettuja hakemuksia ei kuitenkaan voida rahoittaa. Valittujen hankkeiden rahoittamista koskevat komission ehdotukset saivat ohjelmakomitealta yksimielisen myönteisen lausunnon. Valintaprosessin viimeiset vaiheet ovat kuitenkin vielä kesken.

Komissio tukee jatkossakin tarttuvien tautien seurantatoimia mahdollisimman tehokkaasti niiden määrärahojen puitteissa, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto on hyväksynyt. Komission ehdotusta tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta on arvioitava tätä taustaa vasten. Ehdotus on samalla osoitus siitä, että komissio pitää yhteisön valmiuksien lisäämistä tällä alalla ensisijaisena tavoitteena.

---

(1)  EYVL L 268, 3.10.1998, s. 1.

(2)  EYVL L 268, 3.10.1998.

(3)  EYVL L 271, 9.10.2002.

(4)  EUVL C 62, 15.3.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/231 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/231

---

(2004/C 70 E/248)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3176/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Elintarviketurvallisuus ja kehitysmaat

Euroopan unioni on käsitellyt viime vuosien aikana elintarviketurvallisuutta koskevia kysymyksiä. Yleisen elintarvikelainsäädännön hyväksymisen jälkeen laadittavana on vielä terveyssääntöjä ja elintarvikkeiden valvontaa koskevat paketit (1).

| 1. | Voiko komissio ilmoittaa, mitä vaikutuksia kehitysmaille aiheutuu elintarviketurvallisuutta koskevan tietoisuuden lisääntymisestä EU:ssa? |
| --- | --- |

1.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä vaikutuksia kehitysmaille aiheutuu elintarviketurvallisuutta koskevan tietoisuuden lisääntymisestä EU:ssa?

| 2. | Voiko komissio ilmoittaa, minkä kehitysmaiden elintarvikevienti EU:hun on vähentynyt? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio ilmoittaa, minkä kehitysmaiden elintarvikevienti EU:hun on vähentynyt?

| 3. | Olettaako komissio, että terveyssääntöjä ja elintarvikkeiden valvontaa koskevan lainsäädännön (1) vuoksi EU:hun suuntautuva elintarvikkeiden tuonti Afrikasta, Aasiasta ja Latinalaisesta Amerikasta kasvaa vai vähenee? Mitkä valtiot olisivat erityisesti kyseessä? |
| --- | --- |

3.

Olettaako komissio, että terveyssääntöjä ja elintarvikkeiden valvontaa koskevan lainsäädännön (1) vuoksi EU:hun suuntautuva elintarvikkeiden tuonti Afrikasta, Aasiasta ja Latinalaisesta Amerikasta kasvaa vai vähenee? Mitkä valtiot olisivat erityisesti kyseessä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Uudella elintarviketurvallisuutta koskevalla lainsäädäntöpaketilla täydennetään asiaa koskevia vaatimuksia sekä valvontaa. Komissio on lisännyt jonkin verran lainsäädännön joustavuutta ottamalla käyttöön valvontaa koskevassa ehdotuksessa vastaavuusperiaatteen ja hygieniaa koskevissa ehdotuksissa HACCP-järjestelmän (periaate vaarojen analysoinnista ja kriittisistä kohdista niiden hallitsemiseksi). Menettely on todellakin muuttunut kokonaan sen jälkeen, kun otettiin käyttöön lähestymistapa, joka perustuu alkutuotannosta tuotteen jakeluun lopulliselle kuluttajalle ulottuvaan yhtenäiseen ketjuun, kun vastuu annettiin tuottajalle, kun otettiin käyttöön järjestelmälliset tieteelliset riskianalyysit, ennalta varautumisen periaate ja täydellisen jäljitettävyyden vaatimus ja kun otettiin käyttöön uudet lihantarkas-tustekniikat ja HACCP-järjestelmä. Komissio on varmistanut huolellisesti, että ehdotukset ovat täysin Maailmankauppajärjestön SPS-sopimuksen (terveys- ja kasvinsuojelutoimet) määräysten mukaisia. On myös todettava, että äskettäin käyttöön otetut periaatteet ovat Codex Alimentariuksen mukaisia. Jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten viejämaiden on kuitenkin mukauduttava uuteen tilanteeseen. Uuden lainsäädännön käyttöönoton myötä tuottajien ja valvontaviranomaisten työtavat samoin kuin tuotannon ja kaupan rakenteet on mukautettava uuteen tilanteeseen. Valvontaa koskevassa ehdotuksessaan komissio esittää tiettyjä kehitysmaita koskevia säännöksiä. Näillä säännöksillä pyritään teknisen avun turvin vahvistamaan kehitysmaiden valmiuksia panna täytäntöön vientiä koskevia EU:n vaatimuksia erityisesti vuosittaisten valvontasuunnitelmien osalta.

Tällä hetkellä ei voida sanoa, millaisia vaikutuksia uudella lainsäädännöllä mahdollisesti on EU:hun nykyisin suuntautuvaan vientiin, sillä uusi lainsäädäntö on tullut voimaan vasta osittain. Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuus-viranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 Euroopan parlamentin ja neuvoston antamaan asetukseen (yleinen elintarvikelaki) sisältyvät tuontia koskevat vaatimukset tulevat voimaan vasta 1. tammikuuta 2005. Valvontaa koskevaan ehdotukseen liittyvä hygieniapaketti on vielä hyväksyttävä.

---

(1)  KOM(2000) 438 lopullinen ja KOM(2003) 52 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/232 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/232

---

(2004/C 70 E/249)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3177/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttö

Lääkinnällisistä laitteista aiheutuu huomattava osa kansanterveyttä koskevista kustannuksista. Lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäytöllä kustannukset vähenisivät jopa 40 prosenttia, ja sillä edistettäisiin myös ympäristöä. Lääkinnällisten laitteiden tuottajat merkitsevät tuotteet yleensä kertakäyttöisiksi. Sillä estetään uudelleenkäyttöä, ja lisätään kustannuksia. Tällaisesta menettelytavasta aiheutuva toinen kielteinen seuraus, joka johtuu kustannusten leikkaamisesta, on se, että välineitä käytetään uudelleen, mutta niitä ei käsitellä, puhdisteta ja steriloida asiantuntevasti. Suuri osa sairaalainfektioista aiheutuu lääkinnällisten laitteiden asiantuntemattomasta uudelleenkäytöstä.

| 1. | Onko komissiolla tietoja siitä, että lääkinnällisten laitteiden tuottajat olisivat tehneet keskinäisiä sopimuksia tuotteiden merkitsemiseksi kertakäyttöisiksi? |
| --- | --- |

1.

Onko komissiolla tietoja siitä, että lääkinnällisten laitteiden tuottajat olisivat tehneet keskinäisiä sopimuksia tuotteiden merkitsemiseksi kertakäyttöisiksi?

| 2. | Aikooko komissio tehdä tutkimuksen tämänkaltaisista järjestelyistä? |
| --- | --- |

2.

Aikooko komissio tehdä tutkimuksen tämänkaltaisista järjestelyistä?

| 3. | Voiko komissio ilmoittaa, mitä etua saavutetaan kustannuksia ja ympäristöä koskevissa kysymyksissä ja sairaalainfektioiden torjunnassa, kun laitteita käytetään ammattimaisesti? |
| --- | --- |

3.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä etua saavutetaan kustannuksia ja ympäristöä koskevissa kysymyksissä ja sairaalainfektioiden torjunnassa, kun laitteita käytetään ammattimaisesti?

| 4. | Aikooko komissio (mahdollisesti kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian yhteydessä) edistää lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttöä? |
| --- | --- |

4.

Aikooko komissio (mahdollisesti kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian yhteydessä) edistää lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttöä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2003)

| 1. ja 2. | Komissiolla ei ole tietoja siitä, että lääkinnällisten laitteiden tuottajat olisivat tehneet keskinäisiä sopimuksia tuotteiden merkitsemisestä kertakäyttöisiksi, eikä sillä ensi näkemältä ole syytä tutkia, onko tämänkaltaisia sopimuksia olemassa. |
| --- | --- |

1. ja 2.

Komissiolla ei ole tietoja siitä, että lääkinnällisten laitteiden tuottajat olisivat tehneet keskinäisiä sopimuksia tuotteiden merkitsemisestä kertakäyttöisiksi, eikä sillä ensi näkemältä ole syytä tutkia, onko tämänkaltaisia sopimuksia olemassa.

| 3. | Komissio ei pysty ilmoittamaan kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäytöstä aiheutuvia kustannuksia eikä ympäristölle tulevaa hyötyä. Sairaalainfektiot ovat monimutkainen aihe, jossa lääkinnällisten laitteiden käyttö on vain yksi osatekijä, jonka tunnistaminen ja erottaminen on todennäköisesti vaikeaa. |
| --- | --- |

3.

Komissio ei pysty ilmoittamaan kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäytöstä aiheutuvia kustannuksia eikä ympäristölle tulevaa hyötyä. Sairaalainfektiot ovat monimutkainen aihe, jossa lääkinnällisten laitteiden käyttö on vain yksi osatekijä, jonka tunnistaminen ja erottaminen on todennäköisesti vaikeaa.

| 4. | Komissio yhtyy lähes kaikkien jäsenvaltioiden kantaan, jonka mukaan kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäyttöä ei tulisi edistää terveydensuojeluun liittyvistä syistä. Komissio kiinnittää huomion siihen, että jäsenvaltiot voivat hankintapolitiikalla edistää uudelleen käytettäviksi suunniteltujen ja sellaisina markkinoille saatettujen lääkinnällisten laitteiden käyttöä. Roolia, joka hankintapolitiikalla ja muilla välineillä voi olla jätteiden syntymisen rajoittamisessa, käsitellään komission tiedonannossa ”Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa” (1). Strategiassa ei kuitenkaan käsitellä erikseen lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttöä. |
| --- | --- |

4.

Komissio yhtyy lähes kaikkien jäsenvaltioiden kantaan, jonka mukaan kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäyttöä ei tulisi edistää terveydensuojeluun liittyvistä syistä. Komissio kiinnittää huomion siihen, että jäsenvaltiot voivat hankintapolitiikalla edistää uudelleen käytettäviksi suunniteltujen ja sellaisina markkinoille saatettujen lääkinnällisten laitteiden käyttöä. Roolia, joka hankintapolitiikalla ja muilla välineillä voi olla jätteiden syntymisen rajoittamisessa, käsitellään komission tiedonannossa ”Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa” (1). Strategiassa ei kuitenkaan käsitellä erikseen lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttöä.

---

(1)  KOM(2003) 301 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/233 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/233

---

(2004/C 70 E/250)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3184/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe:   Laosin viranomaisten käytös

26. lokakuuta 1999 viisi nuorta laosilaista — Thongpaseuth Keuakoun, Sengaloun Phengphanh, Bouavanh Chanmanivong, Khamphouvieng Sisaat ja Keochay — ja kymmeniä muita mielenosoittajia vangittiin heidän järjestettyään Viangchanissa rauhanmarssin. Marssille osallistuneet opiskelijat, opettajat, virkamiehet ja Laosin kansalaiset vaativat korruption vastaisia toimia, monipuoluejärjestelmän käyttöönottoa sekä demokratiaa ja yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta edistäviä uudistuksia.

Tapahtumista on kulunut neljä vuotta, mutta Laosin viranomaiset eivät ole useista pyynnöistä huolimatta ryhtyneet pienimpiinkään, edes humanitäärisiin toimiin näiden viiden mielipidevangin puolesta, vaikka EU ja sen jäsenvaltiot ovat suostuneet etuuskohtelusopimuksiin ja valtaisiin yhteistyöyrityksiin. Kansainväliselle Punaiselle ristille, jäsenvaltioiden suurlähettiläille, komission edustajille tai Yhdistyneiden Kansakuntien edustajille ei ole annettu lupaa vierailla vankien luona. Maan viranomaiset eivät ole myöskään suostuneet pitämään Laosin edustajan Strasbourgissa parlamentin kokouksen yhteydessä antamia lupauksia tai oikaisseet hallituksen eri viranomaisten antamia ristiriitaisia tietoja lokakuun 26. päivän mielenosoituksen viiden kadonneen järjestäjän oikeuskäsittelystä.

Luotettavien lähteiden mukaan Khamphouvieng Sisaatia ei ole nähty yli vuoteen ja Thongpaseuth Keuakoun on erittäin huonossa kunnossa eikä pysty kävelemään.

Onko komissio saanut tarkkoja ja luotettavia tietoja ”lokakuun 26. päivän liikkeen” viiden kadonneen johtajan terveydentilasta ja oikeudellisesta asemasta?

Eikö komissio ole sitä mieltä, että Laosin viranomaiset ovat tämän tapauksen yhteydessä kohdelleet unionia halveksien ja kaikki säädyllisyyden rajat ylittäen?

Eikö komissio ole sitä mieltä, että Laos ansaitsisi enemmän kuin Burma (mikä ei ole aivan vähän) tiukkoja ja määrätietoisia otteita, jotta maan viranomaiset saataisiin ryhtymään todellisiin, ripeisiin toimiin demokratian ja sovinnon edistämiseksi?

Onko komissio siksi valmis ilmoittamaan Laosin viranomaisille esimerkiksi yhteistyösopimuksen mukaisessa EU:n ja Laosin marraskuisessa kahdenvälisessä tapaamisessa Brysselissä, että se aikoo jäädyttää EU:n Laosille myöntämät tuet, koska maan viranomaiset eivät ole ryhtyneet selviin toimenpiteisiin kunnianhimoisten demokraattisten uudistusten toteuttamiseksi ja kaikkien mielipidevankien tilanteen parantamiseksi?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Komissio on täysin sitoutunut korostamaan tarvetta vahvistaa ihmisoikeuksien kunnioittamista Laosissa; näihin kuuluvat ilmaisun-, kokoontumis-, liittymis- ja uskonnonvapaus sekä kansainvälisten ihmisoikeussopimusten noudattaminen.

Laosin demokraattisen kansantasavallan yleisen ihmisoikeustilanteen osalta komissio on monissa yhteyksissä ilmaissut Laosin hallitukselle huolestumisensa useista kysymyksistä, ”lokakuun 26. päivän liikkeen” viiden johtajan tilanne mukaan luettuna, tähän mennessä valitettavasti vaatimattomin tuloksin.

Komissio tutkii Laosin ihmisoikeustilannetta kaikissa suhteissa, mahdolliset komission toimenpiteet mukaan luettuna, seuraavaa Euroopan yhteisön ja Laosin välisen sekakomitean kokousta varten, joka pidetään Vientianissa vuoden 2004 alkupuoliskolla, ja on valmis tiedottamaan tilanteesta parlamentille.

Tällä välin komissio jatkaa politiikkaansa, johon kuuluu rakentava poliittinen vuoropuhelu Laosin hallituksen kanssa ja jatkuva tuki Laosin yhteiskunnan haavoittuvimmille ryhmille yhteisön tukemien kehitysyhteistyöohjelmien kautta.

Tuen keskeyttämistä siihen asti, kunnes perustavien ihmisoikeuksien kunnioitus toteutuu, olisi pidettävä viimesijaisena keinona, koska toimenpide todennäköisesti vahingoittaisi sitä väestönosaa, jonka oikeuksia loukataan.

Jos ihmisoikeustilanne ei olennaisesti parane ja jos voidaan väittää, ettei tähän mennessä noudatettu rakentava politiikka johda myönteisiin tuloksiin, komissio on valmis tarkistamaan yhteisön ja Laosin välistä nykyistä yhteistyökehystä ja harkitsemaan tarvittavia toimia täydessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/234 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/234

---

(2004/C 70 E/251)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3197/03

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Ruotsin kansanäänestys euroon liittymisestä

| 1. | Antoiko komissio mitään suoraa tai epäsuoraa rahallista tukea Ruotsissa pidetylle kansanäänestykselle euroon liittymisestä? Jos tukea annettiin, millaista se oli? |
| --- | --- |

1.

Antoiko komissio mitään suoraa tai epäsuoraa rahallista tukea Ruotsissa pidetylle kansanäänestykselle euroon liittymisestä? Jos tukea annettiin, millaista se oli?

| 2. | Antoiko komissio Ruotsin hallitukselle tai millekään muulle elimelle euroon liittyvää tiedotusmateriaalia ennen Ruotsin kansanäänestystä euroon liittymisestä? Jos materiaalia annettiin, millaista se oli? |
| --- | --- |

2.

Antoiko komissio Ruotsin hallitukselle tai millekään muulle elimelle euroon liittyvää tiedotusmateriaalia ennen Ruotsin kansanäänestystä euroon liittymisestä? Jos materiaalia annettiin, millaista se oli?

| 3. | Osallistuiko komissio mitenkään Ruotsin kansanäänestykseen? |
| --- | --- |

3.

Osallistuiko komissio mitenkään Ruotsin kansanäänestykseen?

| 4. | Onko komissio jakanut mitään euroa koskevaa tiedotusmateriaalia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa tai Tanskassa viimeisten 24 kuukauden aikana? Aikooko se jakaa tällaista materiaalia? |
| --- | --- |

4.

Onko komissio jakanut mitään euroa koskevaa tiedotusmateriaalia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa tai Tanskassa viimeisten 24 kuukauden aikana? Aikooko se jakaa tällaista materiaalia?

| 5. | Aikooko komissio osallistua jollakin tavalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa mahdollisesti pidettävään euroon liittymistä koskevaan kansanäänestykseen? |
| --- | --- |

5.

Aikooko komissio osallistua jollakin tavalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa mahdollisesti pidettävään euroon liittymistä koskevaan kansanäänestykseen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

| 1. | Komissio ei antanut rahallista tukea Ruotsissa pidettyyn kansanäänestykseen euron hyväksymisestä suoraan eikä välillisesti. |
| --- | --- |

1.

Komissio ei antanut rahallista tukea Ruotsissa pidettyyn kansanäänestykseen euron hyväksymisestä suoraan eikä välillisesti.

| 2. | Komissio ei antanut tiedotusmateriaalia Ruotsin hallitukselle tai muulle toimielimelle, joka liittyi Ruotsissa pidettyyn kansanäänestykseen euron hyväksymisestä. On mahdollista, että vielä vuonna 2003 oli saatavilla jonkin verran tiedotusmateriaalia, jonka tarkoituksena oli kertoa kansalaisille euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotosta euroalueella vuonna 2002. |
| --- | --- |

2.

Komissio ei antanut tiedotusmateriaalia Ruotsin hallitukselle tai muulle toimielimelle, joka liittyi Ruotsissa pidettyyn kansanäänestykseen euron hyväksymisestä. On mahdollista, että vielä vuonna 2003 oli saatavilla jonkin verran tiedotusmateriaalia, jonka tarkoituksena oli kertoa kansalaisille euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotosta euroalueella vuonna 2002.

| 3. | Komissio ei ollut millään tavalla osallisena Ruotsissa pidetyssä kansanäänestyksessä euron hyväksymisestä. |
| --- | --- |

3.

Komissio ei ollut millään tavalla osallisena Ruotsissa pidetyssä kansanäänestyksessä euron hyväksymisestä.

| 4. | Kahden viime vuoden aikana komissio ei ole laatinut eikä jakanut tiedotusmateriaalia siitä, pitäisikö Tanskan, Ruotsin tai Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksyä euro. |
| --- | --- |

4.

Kahden viime vuoden aikana komissio ei ole laatinut eikä jakanut tiedotusmateriaalia siitä, pitäisikö Tanskan, Ruotsin tai Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksyä euro.

| 5. | Komissio ei aio millään tavalla pyrkiä vaikuttamaan mahdolliseen kansanäänestykseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa euron hyväksymisestä. |
| --- | --- |

5.

Komissio ei aio millään tavalla pyrkiä vaikuttamaan mahdolliseen kansanäänestykseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa euron hyväksymisestä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/235 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/235

---

(2004/C 70 E/252)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3199/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Belgian hallituksen päätös puhelinoperaattori Belgacomin eläkerahastosta

Komissio lienee tietoinen, että Belgian hallitus on päättänyt ottaa vastuun Belgacomin (puhelinoperaattori) eläkerahastosta. Hallitus saa joulukuussa 2003 5 miljardin euron määrärahan tämän rahaston tappioiden korvaamiseksi. Hallituksen mukaan tätä määrärahaa pidetään tuloina tasetta määritettäessä. Belgian hallitus aikoo nähtävästi lisäksi jakaa vuonna 2003 suoritettavan 5 miljardin euron määrän kahdelle talousarviovuodelle, eli vuodelle, jolloin määrä saadaan käytettäväksi sekä sitä seuraavalle vuodelle.

Eurooppalaisen kansantalouden tilinpitojärjestelmän standardit ovat väline, jolla seurataan vakaussopimuksen kunnioittamista, ja niiden tehokas täytäntöönpano on ehto jäsenvaltion tilinpidon avoimuudelle ja täsmällisyydelle. Puutteellinen EKT-standardien tulkinta ja täytäntöönpano puolestaan heikentää vakaussopimusta ja vakausohjelman velvoitteita. Voiko komissio tämän vuoksi ilmoittaa:

| 1. | aikooko se hyväksyä 5 miljardin euron määrärahan merkitsemisen nettotuloksi, josta vähennetään siihen liittyvät otetut velat, ja jos ei, niin miksi? |
| --- | --- |

1.

aikooko se hyväksyä 5 miljardin euron määrärahan merkitsemisen nettotuloksi, josta vähennetään siihen liittyvät otetut velat, ja jos ei, niin miksi?

| 2. | miten se suhtautuu Belgian hallituksen suunnitelmiin jakaa tämä ”tulo” kahdelle talousarviovuodelle, jolloin varoja lisätään yhden talousarvion sijasta kahteen talousarvioon? |
| --- | --- |

2.

miten se suhtautuu Belgian hallituksen suunnitelmiin jakaa tämä ”tulo” kahdelle talousarviovuodelle, jolloin varoja lisätään yhden talousarvion sijasta kahteen talousarvioon?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Eurostatille on ilmoitettu, että Belgian hallitus ottaa vastuun Belgacomin henkilöstölle aiheutuneista eläkevelvoitteista.

Eurostat harkitsee asiaa tarkoin ja antaa lausuntonsa toimenpiteen käsittelystä kansantalouden tilinpidossa ja erityisesti sen vaikutuksesta julkisyhteisöjen alijäämään ja velkaan.

Eurostatille on ilmoitettu myös, että Belgian hallitus aikoo kirjata tämän toimenpiteen vaikutukset verovuosille 2003 ja 2004. Myös tämän toimen osalta on tutkittava, onko se Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 95) suoriteperusteiseen kirjausperiaatteeseen liittyvien säännösten mukainen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/236 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/236

---

(2004/C 70 E/253)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3205/03

esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Muodollinen valitus Broadband4Devon Project -hankkeelle annetusta tavoitteen 2 tuesta

Onko komissio saanut devonilaisen Colin Colemanin jättämän muodollisen valituksen, joka koskee tavoitteen 2 varojen myöntämistä Broadband4Devon Project -hankkeelle Devonin paikallisvaltuuston (County Council) esityksen mukaisesti?

Mitä komissio tekee asian hyväksi? Milloin se todennäköisesti vastaa vaalipiirini asukkaalle?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(10. joulukuuta 2003)

Komissio on saanut Colin Colemanin viime vuoden kuluessa lähettämät seitsemän kirjettä, jotka on päivätty 4. heinäkuuta, 8. elokuuta, 12. ja 17. syyskuuta, 6. ja 30. lokakuuta ja 7. marraskuuta ja jotka koskevat tavoitteen 2 varojen myöntämistä Broadband4Devon-hankkeelle Devonin paikallisvaltuuston (County Council) esityksen mukaisesti. Vastaus lähetettiin suoraan Colin Colemanille 10. marraskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti rakennerahastojen tukemien ohjelmien päivittäinen hallinnointi on hajautettu siten, että siitä vastaavat jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaiset sen jälkeen, kun komission kanssa on sovittu ohjelman strategisista painopisteista. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 38 artiklan mukaan hallintoviranomainen vastaa ohjelmien hallinnon ja toteutuksen tehokkuudesta ja moitteettomuudesta sekä erityisesti yhteisön muiden politiikkojen noudattamisen varmistamisesta. Ohjelman seurantakomitea on hyväksynyt ohjelman yksittäisten hankkeiden rahoituksen hyväksymistä koskevan menettelyn edellä mainitun asetuksen 35 artiklan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Näillä säännöksillä pyritään varmistamaan, että ohjelman piiriin kuuluvan tuen hakijoita kohdellaan yhdenvertaisesti ja että kaikki valitut hankkeet ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia etenkin valtiontukea ja julkisia hankintoja koskevien oikeussääntöjen osalta.

Komissio ei käytettävissään olevien tietojen perusteella katso osoitetuksi, että Broadband4Devon-hankkeen hyväksymisen yhteydessä olisi rikottu yhteisön lainsäädäntöä.

---

(1)  EYVL L 161, 26.6.1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/236 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/236

---

(2004/C 70 E/254)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3208/03

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Koulujen rahoitusvaikeudet Hillingdonissa ja Barnetissa

Ison-Britannian parlamentin jäsenet John Randall ja Sydney Chapman ovat kertoneet minulle koulujen rahoitusvaikeuksista vaalipiireissään Hillingdonissa ja Barnetissa. Ison-Britannian koulujen rahoitus-menettelyjen muututtua varoja on suunnattu Suur-Lontoon alueen kouluilta Pohjois-Englantiin. Työnantajien sosiaaliturvamaksujen ja eläkekulujen korottaminen on pahentanut rahoitusvaikeuksia entisestään ja monissa kouluissa on jouduttu lakkauttamaan opettajien virkoja, kasvattamaan luokkakokoja tai tekemään alijäämäisiä talousarvioita. Erityisesti tilanteesta ovat kärsineet muun muassa Friern Barnet School, Ashmore School ja East Barnetin koulu.

Voiko komissio ilmoittaa, minkälaisia varoja EU voi myöntää kouluille? Voitaisiinko millään näistä varmistaa, ettei opettajien virkoja jouduta lakkauttamaan työväenpuolueen hallituksen laiminlyötyä Suur-Lontoon koulujen riittävän rahoituksen?

Monet koulut ovat joutuneet käyttämään kiinteistöinvestointeihin ja korjauksiin varatut rahat opettajiensa virkojen rahoittamiseen. Onko varoja saatavilla koulujen remonttiin ja muutosrakentamiseen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(28. marraskuuta 2003)

EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 1 kohdassa määritellään selkeästi jäsenvaltioiden ja yhteisön toimivallat koulutuksen alalla. Yhteisö tukee korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kunnioittaen jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien organisoinnista. Yhteisön rahoitus edistää erityisesti Sokrates-ohjelman kautta jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, mutta tällaista rahoitusta ei voida osoittaa suoraan koulujen toimintakustannuksiin.

Euroopan unionin rakennerahastojen yhteydessä koulutusalan investointikuluihin voidaan saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ainoastaan yhteisön heikoimmin kehittyneillä alueilla, jotka ovat tukikelpoisia tavoitteen 1 puitteissa EAKR:stä annetun asetuksen (1) 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Toisaalta Euroopan sosiaalirahasto voi tukea koko unionissa koulutuksen alalla toimia, jotka liittyvät työmarkkinoihin, henkilöresurssien kehittämiseen ja työllisyyteen ESR:stä annetun asetuksen (2) 2 ja 3 artiklan mukaisesti.

---

(1)  Asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999.

(2)  Asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/237

---

(2004/C 70 E/255)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3209/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Kliinisten tutkimusten direktiivi

Tietääkö komissio, että kliinisten tutkimusten direktiivin (2001/20/EY (1)) täytäntöönpano pakottaa yleishyödylliset järjestöt, kuten leukemiaa tutkivan Leukaemia Busters -järjestön, lopettamaan ihmishenkiä pelastavan tutkimuksensa? Voiko komissio jättää epäkaupalliset kliiniset tutkimukset direktiivin ulkopuolelle tämän estämiseksi?

---

(1)  EYVL L 121, 1.5.2001, s. 34.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/237

---

(2004/C 70 E/256)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3215/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   Kliinisiä tutkimuksia koskeva direktiivi

| 1. | Direktiivi 2001/20/EY (1) tulee saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen määräykset panna täytäntöön 1. toukokuuta 2004 mennessä. Ilmoittaako komissio, ovatko jotkut jäsenvaltiot hakeneet lupaa jättää ei-kaupalliset kliiniset tutkimukset kyseisen direktiivin ulkopuolelle? |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 2001/20/EY (1) tulee saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen määräykset panna täytäntöön 1. toukokuuta 2004 mennessä. Ilmoittaako komissio, ovatko jotkut jäsenvaltiot hakeneet lupaa jättää ei-kaupalliset kliiniset tutkimukset kyseisen direktiivin ulkopuolelle?

| 2. | Voiko komissio ilmoittaa, onko Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ollut yhteydessä siihen ja hakenut tällaista lupaa? |
| --- | --- |

2.

Voiko komissio ilmoittaa, onko Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ollut yhteydessä siihen ja hakenut tällaista lupaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-3209/03 ja E-3215/03

(12. marraskuuta 2003)

Tutkimustoiminnan mahdollisia esteitä koskevat huolenaiheet on otettu huomioon, ja niistä keskusteltiin 15. toukokuuta 2003 pidetyssä jäsenvaltioiden ja komission välisessä farmasian komitean kokouksessa.

Komissio ja jäsenvaltiot keskustelivat jäsenvaltioiden vastuusta ottaa huomioon direktiivin 2001/20/EY (2) johdanto-osan luetelmakohdassa 14 mainittu suositus muista kuin kaupallisista kliinisistä tutkimuksista.

Komission tarkoituksena ei tietenkään ole se, että kliinisiä tutkimuksia koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vaikuttaisi kielteisesti eurooppalaisen tutkimustoiminnan näkymiin.

Päinvastoin, komission tarkoituksena on lujittaa Euroopan kliinisten tutkimusten toteuttamisympäristöä eurooppalaisen tutkimusalueen ja Euroopan kansalaisten etujen mukaisesti, kuten G10-ryhmän suosituksissa todetaan.

Komissio ymmärtää tutkijoiden huolen, mutta ei tässä vaiheessa aio ehdottaa direktiivin 2001/20/EY muuttamista.

Komissio valmistelee parhaillaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa direktiivin täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja. Komissio luottaa siihen, että suurimpaan osaan näistä huolenaiheista löydetään ratkaisu suuntaviivojen laadinnan yhteydessä.

---

(1)  EYVL L 121, 1.5.2001, s. 34.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/20/EY, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2001, hyvän kliinisen tutkimustavan noudattamista ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisissä tutkimuksissa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL L 121, 1.5.2001).

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/238 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/238

---

(2004/C 70 E/257)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3210/03

esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (NI) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe:   Epärehellinen kilpailu tekstiilialalla

Italian tekstiiliala on jo joidenkin vuosien ajan ollut vaikeuksissa.

Tärkein syy tekstiilialan kriisiin on aasialaisten yritysten kilpailu niiden liityttyä Maailman kauppajärjestöön. Aasialaisilla yrityksillä on huomattavasti halvemmat työvoimakustannukset, koska niiltä puuttuvat riittävät vähimmäissäännöt, jotka koskevat työmarkkinoita ja työntekijöiden suojelua, ja lisäksi ne käyttävät usein lapsityövoimaa. Kyseisissä yrityksissä rikotaan kansalaisten perusoikeuksia ja yksilönvapautta.

Laiton toiminta tapahtuu siten, että maksettaessa kauppatavaroista tulleja yhteisön satamissa asia hoidetaan usein ilman minkäänlaisia laskuja tai esittämällä laskuja, joissa ilmoitetaan eri laatu ja määrä, kuin mistä todellisuudessa on kyse, käyttämällä järjestelmällisesti väärennettyjä paikallisia merkkejä tai yleistä ”Made in Italy” -merkintää sekä kiertämällä veroja.

Laittoman toiminnan ansiosta lopputuote myydään huomattavasti yhteisön hintoja halvempaan hitaan, minkä vuoksi Euroopan unionissa saatetaan joutua sulkemaan tekstiilitehtaita, ja kyseisellä tilanteella saattaa siten olla kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen.

Yhteisön ulkopuolisten yritysten epärehellinen kilpailu on lain vastaista ja vääristää kilpailua yhteisön sisällä.

Voiko komissio ottaa edellä esitettyjen seikkojen johdosta yhteyttä jäsenvaltioiden toimivaltaisiin elimiin, jotta yhteisön maihin saapuville kauppatavaroille tehtäisiin enemmän ja tiukempia tarkastuksia?

Voiko komissio valvoa, että yhteisön markkinoilla toimivat yhteisön ulkopuoliset oikeushenkilöt, jotka omistavat erillisiä tai kollektiivisia yrityksiä, noudattavat yhteisön oikeutta eli tässä tapauksessa kilpailulainsäädäntöä ja jäsenvaltioiden työmarkkinalainsäädäntöä?

Voiko komissio käynnistää tekstiilialaa koskevan virallisen tutkimuksen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(19. marraskuuta 2003)

Tekstiili- ja vaatetusalalla on edessään mittavia haasteita sekä Euroopassa että Euroopan ulkopuolella. Joitakin ongelmia tuotiin esiin Brysselissä järjestetyssä konferenssissa, jonka aiheena oli alan tulevaisuus vuoden 2005 jälkeen. Tähän liittyen komissio antoi 29. lokakuuta 2003 tiedonannon (1), jossa esitetyillä toimenpiteillä pyritään lujittamaan tekstiili- ja vaatetusalan kilpailukykyä tuontikiintiöiden poistuessa vuonna 2005. Komissio tuntee esiin tuodut huolenaiheet ja pyrkii määrätietoisesti etsimään konkreettisia ratkaisuja tämän unionin tulevaisuuden kannalta tärkeän alan ongelmiin ottamalla huomioon erityisesti parlamentin jäsenen mainitsemat näkökohdat.

Komissio on erittäin huolissaan petos- ja väärennösongelmista. Yhteisössä on jo käytössä sääntöjä ja ohjelmia, joilla varmistetaan, että eurooppalaiset tuottajat voivat kilpailla tasapuolisesti kansainvälisellä tasolla. On kuitenkin myönnettävä, että yhteisön toimien onnistumista arvostetaan vasta sitten, kun jäsenvaltioiden viranomaiset ovat niissä todella näkyvästi mukana. Tämä koskee myös teollis- ja tekijänoikeuskysymyksiä. Komissio lisää ponnistelujaan, joilla parannetaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja noudattamista kolmansissa maissa sekä Maailman kauppajärjestön (WTO) teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan TRIPs-sopimuksen noudattamisen valvontaa. Nämä toimet tehostavat tuoteväärennöksillä käytävän kaupan ehkäisemistä ja suojaavat EU:n tekstiili- ja vaatetusteollisuuden vahvuuksia eli innovaatiotoimintaa, brandausta, muotia ja suunnittelua.

Komissio on jo toteuttanut toimenpiteitä parlamentin jäsenen esittämien kahden kysymyksen osalta. Yhteisön tasolla yhdenmukaistettu tullivalvonta täyttää voimassa olevien säädösten vaatimukset. Kaikki tavarat on lisäksi luokiteltu yhdistettyyn nimikkeistöön. Tärkeimmät petokset tulevat tulliviranomaisten tietoon, ja niille tehdään riskinarviointi, joka pyritään myös yhdenmukaistamaan.

Koska tuontitavaroiden määrä on valtava, on selvää, etteivät jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voi tutkia kaikkia unionin tullialueelle tuotavia tekstiilejä ja vaatteita. Periaatteena on tehdä pistokokeita järjestelmällisten tarkastusten sijaan. Jos käytettävissä olevat tiedot viittaavat selkeästi petolliseen toimintaan jollakin alalla, tulliviranomaiset vaihtavat kyseiset tiedot erittäin nopeasti Euroopan petostentorjuntaviraston kautta ja nopeuttavat tutkimuksia.

Toisen kysymyksen osalta vastaus on seuraava: Vaikka unionin alueelle sijoittautuneen taloudellisen tai oikeudellisen yksikön kotipaikka ei olekaan yhteisössä, sen on noudatettava sijaintimaansa voimassa olevia säännöksiä. Jäsenvaltioiden viranomaisten on valvottava työmarkkinalainsäädännön ja muun asiaankuuluvan, yhteisön tasolla osaksi yhdenmukaistetun lainsäädännön noudattamista.

Parlamentin jäsen ehdottaa myös tekstiilialaa koskevan tutkimuksen käynnistämistä. Komissiolla on käytössään välineitä (esimerkiksi kaupan suojakeinot), joiden avulla se voi torjua tiettyjä käytäntöjä. Se käynnistää toimet kuitenkin yleensä — tapauksen mukaan — joko jäsenvaltion tai asianosaisten osapuolten tekemien valitusten pohjalta. Kyseiset aiheet tai käytännöt olisi ensin määriteltävä täsmällisesti ja tutkittava ennen kuin komissio voi päättää mahdollisen tutkimuksen aloittamisesta.

---

(1)  KOM(2003) 649 lopullinen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/240

---

(2004/C 70 E/258)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3211/03

esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle

(30. lokakuuta 2003)

Aihe:   EU:n tuki Euroopan rasismin vastaiselle verkolle (ENAR)

Tanskalainen iltapäivälehti Ekstra Bladet julkaisi 13.—17. lokakuuta 2003 joukon artikkeleita, joissa se paljasti suuren määrän epäselvyyksiä, kirjanpitorikkomuksia, haamujäseniä ym. Tanskan suurimmassa maahanmuuttajajärjestössä ”Paraplyorganisationen for de etniske mindretal” (POEM).

Sen seurauksena, että POEM-järjestön on paljastettu syyllistyneen erilaisiin rikkomuksiin, kaikki Tanskan julkiset viranomaiset ovat lopettaneet järjestön tukemisen. Kuten komissiolle aikaisemmin (15. lokakuuta 2003) esitetystä kysymyksestä ilmenee, POEM-järjestö on saanut tukea myös Euroopan sosiaalirahastosta. Ekstra Bladet kirjoittaa 17. lokakuuta 2003 julkaistussa artikkelissa, että POEM-järjestön puheenjohtaja Bashy Qureishy, joka Ekstra Bladetin tietojen mukaan ei ole voinut olla tietämätön laajoista petoksista ja kaiken todennäköisyyden mukaan on ollut vahvasti osallisena niissä, on myös kansainvälisen ”Euroopan rasismin vastainen verkko” -järjestön (ENAR) puheenjohtaja. Artikkelin mukaan ENARin toiminta rahoitetaan EU:n varoilla.

Koska Tanskassa toimiva maahanmuuttajajärjestö on syyllistynyt laajamittaisiin julkisten varojen käyttöä koskeviin petoksiin, voiko komissio ilmoittaa, miten paljon EU-tukea ENARille maksetaan vuodessa, ja ilmoittaa, miten EU valvoo, että ENAR ei syyllisty sille osoitettujen varojen väärinkäyttöön? Voiko komissio myös ilmoittaa, miten Bashy Quyrein mahdollinen osallistuminen laajamittaisiin petoksiin vaikuttaa EU:n varojen jakamiseen tulevaisuudessa?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(15. joulukuuta 2003)

Euroopan rasismin vastainen verkko, Stichting Steun European Network Against Racism, (ENAR) on yksi niistä järjestöistä, jotka saavat komissiolta toiminta-avustusta syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman (2001—2006) puitteissa. Kaudeksi 2003—2004 ENARin on tarkoitus saada 851 241 euroa toimintakustannustensa kattamiseen.

ENAR ei ole saanut Euroopan sosiaalirahaston yhteisrahoitusta tavoitteen 2 tai 3 eikä Equal-aloitteen puitteissa meneillään olevan ohjelmakauden 2000—2006 aikana.

Komissio on tarkistanut kaiken ENARille vuonna 2003 maksetun yhteisön rahoituksen. Mitään rikkomuksia ei ole havaittu. Komissio huomauttaa, että ENARin raha-asiat ovat täysin erillään POEM-järjestön raha-asioista; ne ovat eri järjestöjä. ENARin puheenjohtajan tehtävä on kunniatehtävä, eikä puheenjohtaja näin ollen saa palkkioita palveluistaan.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/240

---

(2004/C 70 E/259)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3225/03

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(31. lokakuuta 2003)

Aihe:   Suorat lähetykset härkätaisteluista

Katsooko komissio, että Espanja soveltaa oikein neuvoston direktiiviä 89/552/ETY (1), jonka 22 artiklassa säädetään, että ”Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien televisiolähetystoiminnan harjoittajien lähetyksissä ei ole ohjelmia, jotka saattaisivat vahingoittaa alaikäisten fyysistä, henkistä tai moraalista kehitystä, eikä varsinkaan pornografiaa tai aiheetonta väkivaltaa sisältäviä ohjelmia.”?

Onko komissio tietoinen, että Espanjan televisiossa näytetään härkätaisteluita aikaan, jolloin lapset yleensä katsovat televisiota?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(28. marraskuuta 2003)

Komissio on selvillä arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta tilanteesta ja tutkii parhaillaan, onko näiden ohjelmien lähettäminen televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY säännösten mukaista.

---

(1)  EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/241 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/241

---

(2004/C 70 E/260)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3232/03

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe:   Budjettilukujen päivittäminen

Voiko komissio antaa seuraavat tiedot:

| — | rahoitusnäkymien ylärajat vuosina 1988—2003, |
| --- | --- |

—

rahoitusnäkymien ylärajat vuosina 1988—2003,

| — | omien varojen ylärajat samalla ajanjaksolla euroissa ilmoitettuna ja |
| --- | --- |

—

omien varojen ylärajat samalla ajanjaksolla euroissa ilmoitettuna ja

| — | toteutuneet maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat vuosina 1998—2002? |
| --- | --- |

—

toteutuneet maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat vuosina 1998—2002?

Pyytäisin antamaan kyseiset tiedot seuraavasti:

| — | vuoden 2004 hintoina |
| --- | --- |

—

vuoden 2004 hintoina

| — | sisältäen tarvittaessa kunkin vuosittaisen tiedon osalta kaikki alkuperäiseen lukuun tehdyt muutokset: tekniset mukautukset, muutokset, tarkistukset, siirrot joustavuusvälineellä, jne., lukuun ottamatta mukautuksia otsakkeen 2 toteuttamisehtoihin. |
| --- | --- |

—

sisältäen tarvittaessa kunkin vuosittaisen tiedon osalta kaikki alkuperäiseen lukuun tehdyt muutokset: tekniset mukautukset, muutokset, tarkistukset, siirrot joustavuusvälineellä, jne., lukuun ottamatta mukautuksia otsakkeen 2 toteuttamisehtoihin.

Voiko komissio lisäksi antaa selvityksen kaikista rahoitusnäkymiin vuodesta 1998 lähtien tehdyistä muutoksista käyttäen mallina lopetettua vuosittaista julkaisua nimeltä ”Käsikirja yhteisön talousarviosta”?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Arvoisan Parlamentin jäsenen esittämä kysymys liittyy laajan tilastollisen aineiston uudelleenjärjestämiseen, joka on parhaillaan komissiossa työn alla.

Komissio toimittaa tiedot heti työn valmistuttua.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/241 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/241

---

(2004/C 70 E/261)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3233/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Euroopan unionia koskevan opetuksen yhdenmukaisuus koulutusjärjestelmissä

Eurooppa on ottanut askeleen kohti täydellistä lähentymistä. Eurooppalaiseen koulutusalueeseen pyrkii 33 maata. Tällä alueella tutkinnot, opinnot ja yliopisto-opetuksen laatu ovat samanarvoisia riippumatta yliopistosta, jossa tutkinto on suoritettu, ja maasta, jossa tutkintoa aiotaan käyttää hyväksi.

Ehkäpä tämän vuoksi olisi aika yhdenmukaistaa se, miten yliopisto-opiskelijoiden olisi opiskeltava Euroopan unioniin liittyviä kysymyksiä, jotta kaikilla EU:ssa opiskelevilla ja muiden eurooppalaisten kanssa yhdessä asuvilla olisi sama käsitys yhdistyneen Euroopan politiikasta.

Katsooko komissio, että olisi aika yhdenmukaistaa Euroopan unionia koskevat yliopistokurssit, jotta yliopisto-opiskelijoiden käsitys EU:sta olisi sama jäsenvaltiosta riippumatta?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(1. joulukuuta 2003)

Komissio viittaa ensi sijassa perustamissopimuksen 149 artiklaan, jonka mukaan opetuksen sisältö on jäsenvaltioiden vastuulla.

Lisäksi akateemisen vapauden ja korkeakoulujen riippumattomuuden periaatteet, jotka muodostavat korkeakouluopetuksen perustan, eivät helposti sallisi opetuksen sisällön yhtenäistämistä opetuksen tai tutkimuksen alalla.

Komissio haluaa kuitenkin vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle olevansa hyvin kiinnostunut Euroopan integraatiota käsittelevästä korkeakouluopetuksesta. Yksi komission pysyvistä erityistoimista koulutuksen alalla on ”Jean Monnet” -hanke, joka tukemalla uuden toiminnan aloittamista tähtää erityisten opinto-ohjelmien perustamiseen, jotka koskevat yhteisöoikeutta, Euroopan taloudellista yhdentymistä, Euroopan yhteisön politiikkaa ja Euroopan historiaa. Kaikki nämä ovat oppiaineita, joissa Euroopan yhdentymiskehitys on yhä keskeisemmällä sijalla opiskeltavassa aineksessa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/242 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/242

---

(2004/C 70 E/262)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3235/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kannustaminen sijoittamaan Euroopan unioniin liittyviin arvopapereihin

Jäsenvaltiot ovat päättäneet kasvattaa Euroopan unionin taloutta lisäämällä julkisia ja yksityisiä investointeja perusrakenteisiin, tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioon.

EU:n kehitystä edistävä Euroopan investointipankki (EIP) on suuressa määrin vastuussa Euroopan unionin perusrakenteiden kehittämisestä, minkä vuoksi olisi kannustettava varsinkin sen obligaatioiden ostoon.

Katsooko komissio, että sen olisi harkittava kannustamista — sen soveliaaksi katsomalla tavalla ja asiaa koskevien asianmukaisten tutkimusten jälkeen — siihen, että yhteisön kansalaiset ostaisivat aktiivisemmin EIP:n arvopapereita osallistuakseen niin sanottuun Lissabonin strategiaan, jolla pyritään tekemään EU:sta maailman dynaamisin talous?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

Euroopan investointipankki EIP on yksi maailman huomattavimmista velan liikkeeseen laskijoista. Se on tähän mennessä lainannut tänä vuonna markkinoilta 41 miljardia euroa, mikä on vuodeksi 2003 asetetun tavoitteen (40—42 miljardia euroa) rajoissa. EIP:n vuotuinen lainanotto on miltei kaksinkertaistunut vain viidessä vuodessa.

Tätä kasvavaa rahoitustarvetta, joka vastaa pankin luotonannon kasvua, on hallinnoitu johdonmukaisen ja tasapainoisen lainanottostrategian mukaisesti. Strategiaan kuuluu ennakoiva lähestymistapa sekä institutionaalisten sijoittajien että vähittäissijoittajien huomioon ottamiseksi. Näillä molemmilla on tärkeä asema EIP:n arvopapereiden ostajina.

Kun keskustellaan erityisesti EU:n kansalaisten osallistumisesta EIP:n joukkovelkakirjalaina-anteihin, on huomioitava, että EIP on suosittu kohde Euroopan vähittäismarkkinoilla. Vähittäissijoittajat ostavat monenlaisia EIP:n joukkovelkakirjoja, mutta joillakin joukkovelkakirjalaina-anneilla vastataan nimen omaan vähittäissijoittajien erityistarpeisiin.

Vähittäissijoittajille suunnatun markkinoinnin on oltava tarkasti tasapainossa suhteessa institutionaalisille sijoittajille suunnattuun markkinointiin. Viimeksi mainitut ovat edelleen keskeisessä asemassa, kun mitataan EIP:n antien onnistumista sekä EIP:n joukkovelkakirjojen arvokehitystä jälkimarkkinoilla, joka on itsessäänkin tärkeä huomioon otettava seikka. Samoin on tarkasteltava tietyntyyppisen vähittäismarkkinoinnin, esimerkiksi mainonnan, huomattavia kuluja.

Voidaan siis todeta, että EIP:llä on jo toimiva lähestymistapa Euroopan unionissa toimiviin vähittäis-sijoittajiin, ja sillä tuetaan sopivasti EIP:n tavoitteita toimia ”tietyistä poliittisen päätöksenteon tarpeista lähtevänä julkisena pankkina”. Taustalla on kuitenkin nähtävä institutionaalisten sijoittajien johtava asema Euroopan velkamarkkinoilla. EIP tarkastelee kuitenkin edelleen mahdollisuuksia kehittää strategiaa kestävällä tavalla ja nopeasti muuttuvat markkinaolosuhteet huomioon ottaen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/243 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/243

---

(2004/C 70 E/263)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3241/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Rajojen ja byrokraattisten esteiden poistaminen

Erään Italian kansalaisen Italiassa hankkima maisterintutkinto vieraissa kielissä ja kirjallisuudessa tunnustettiin vastaamaan espanjalaiseen filologiaan kuuluvaa samanlaista tutkintoa Espanjassa vasta sen jälkeen, kun asiaa oli käsitelty viisi vuotta byrokratian rattaissa ja kun kyseinen henkilö oli pyytänyt oikeusasiamiestä puuttumaan asiaan. Kun Baskimaan aluehallituksen opetusministeriö Bilbaossa julkisti syyskuussa 2001 kielikoulua varten luettelon italian kielen sijaisopettajista, kyseistä Italian kansalaista ei ollut hyväksytty luetteloon samoin perustein kuin espanjalaisia romaanisen filologian opiskelijoita, joiden pääaineena oli italian kieli. Tämä siitä huolimatta, että hänellä oli todistus italian kielen ylemmän asteen opinnoista ja hän oli toiminut opettajana julkisessa oppilaitoksessa Italiassa vuosina 1980—1989 sekä opettanut vuodesta 1990 italian kieltä ja kulttuuria ulkomaalaisille. Saadakseen samat oikeudet kuin espanjalaiset kollegansa hänen oli hankittava toinen tutkinto italialaisessa filologiassa Salamancassa. Näiden opintojen aikana kyseinen henkilö kuitenkin poistettiin edellä mainitusta luettelosta sillä perusteella, että hän ”ei ollut toiminut lukuvuonna 2001—2002 Baskimaan julkishallinnon palveluksessa”, vaikka hän työskenteli italian kielen ja kulttuurin sijaisopettajana Baskimaan yliopistossa, joka kuuluu Baskimaan opetus-, korkeakoulu- ja tutkimusministeriön alaisuuteen. Jotta hän pääsisi uudelleen viransijaisten luetteloon, häneltä on vaadittu baskin kielen todistusta, jonka hän onkin hankkinut tänä vuonna. Nyt tämä italialainen kieltenopettaja on kohdannut uusia ongelmia pyrkiessään Navarran itsehallintoalueen kielikoulun viransijaisten luetteloon, sillä Navarrassa ei oteta huomioon hänen työskentelyään Italiassa julkisessa oppilaitoksessa (konsulaatissa tehtyä käännöstä ei pidetä virallisena käännöksenä). Vastaavaksi tunnustettua Espanjassa hankittua tutkintoa ei myöskään lasketa toiseksi tutkinnoksi, koska sitä pidetään vain välttämättömänä osoituksena espanjan kielen taidosta, siitä huolimatta, että henkilö on suorittanut tutkintonsa espanjalaisessa yliopistossa.

| 1. | Katsooko komissio, että kyseisen unionin kansalaisen kohtelu on selvää piilosyrjintää? |
| --- | --- |

1.

Katsooko komissio, että kyseisen unionin kansalaisen kohtelu on selvää piilosyrjintää?

| 2. | Mitä mahdollisuuksia komissiolla on lopettaa tällaiset sietämättömät käytännöt, jotka kertovat byrokraattisesta typeryydestä ja toisen jäsenvaltion hallituksen haluttomuudesta poistaa syrjintä? |
| --- | --- |

2.

Mitä mahdollisuuksia komissiolla on lopettaa tällaiset sietämättömät käytännöt, jotka kertovat byrokraattisesta typeryydestä ja toisen jäsenvaltion hallituksen haluttomuudesta poistaa syrjintä?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(9. joulukuuta 2003)

Italian kansalainen, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on lähettänyt komissiolle kaksi kirjettä. Komission tähän mennessä saamien tietojen perusteella hänen tapauksessaan ei ole kysymys selkeästä yhteisön lain rikkomisesta. Seuraavat näkökohdat annettiin hänelle tiedoksi elokuussa 2003. Akateemisten tutkintojen tunnustamista koskevat menettelyt ovat kansallisen lainsäädännön alaisia, koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklan mukaan jäsenvaltiot ovat vastuussa opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä. Kaikenlainen kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kuitenkin kielletty. Ei ole näyttöä siitä, että kyseisen Italian kansalaisen kohdalla olisi kysymys tällaisesta syrjinnästä. Toisaalta kyseisen henkilön erilainen kohtelu espanjalaisiin romaanisen filologian tutkinnon suorittaneisiin henkilöihin verrattuna ei vaikuta syrjivältä, koska hänen tutkintoaan ei ole hyväksytty tätä tutkintoa vastaavaksi, vaan espanjalaisen filologian tutkintoa vastaavaksi. Baskin kielen taidon osalta voidaan todeta, että jos baskin kieli on virallinen kieli, Espanjan viranomaisilla on oikeus edellyttää opettajan ammatin harjoittamista varten riittävää taitoa tässä kielessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Groener (C-379/97) ja Angonese (C-281/98) vahvistamien periaatteiden mukaisesti.

Ammattikokemuksen tunnustamisen osalta komission kanta on, että jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten on otettava huomioon julkisen sektorin palvelukseen hakevien siirtotyöntekijöiden aikaisemmat työskentelyjaksot vastaavissa tehtävissä toisessa jäsenvaltiossa samalla tavalla kuin valtion omassa järjestelmässä hankittu kokemus. Komissio on pyytänyt valittajaa täsmentämään, onko hänen ammattikokemuksensa jätetty tunnustamatta sinänsä vai vain käännösongelmien vuoksi.

Sen suhteen, otetaanko hänen Italiassa suoritettu tutkintonsa huomioon toisena tutkintona, tarvitaan lisätietoja sijaisopettajien luetteloon hyväksymisen edellytyksistä valittajan tilanteen arvioimiseksi. Häntä on pyydetty toimittamaan nämä tiedot.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/244 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/244

---

(2004/C 70 E/264)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3245/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Sairaalajätteiden keräämisestä aiheutuva sairaalahoidon kustannusten nousu: lääketieteellisten laitteiden uudelleenkäyttö vähentäisi kustannuksia, mutta sitä rajoitetaan

| 1. | Voisiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan EU:ssa on vuodesta 1993 lähtien erotettu toisistaan kertakäyttöiset (single use) ja useampaan kertaan käytettäväksi tarkoitetut (multiple use), ihmisen ruumiiseen sairaalassa väliaikaisesti sijoitettavat lääketieteelliset laitteet? EU:ssa estetään tiettyjen kalliiden laitteiden uudelleenkäyttö leikkauksen jälkeen. Esimerkiksi 8 000—13 000 euroa maksava sydämeen sijoitettava katetri on käytön jälkeen heitettävä pois. |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan EU:ssa on vuodesta 1993 lähtien erotettu toisistaan kertakäyttöiset (single use) ja useampaan kertaan käytettäväksi tarkoitetut (multiple use), ihmisen ruumiiseen sairaalassa väliaikaisesti sijoitettavat lääketieteelliset laitteet? EU:ssa estetään tiettyjen kalliiden laitteiden uudelleenkäyttö leikkauksen jälkeen. Esimerkiksi 8 000—13 000 euroa maksava sydämeen sijoitettava katetri on käytön jälkeen heitettävä pois.

| 2. | Tietääkö komissio, että Euroopassa kyseisiä kertakäyttöisiä laitteita kerätään, puhdistetaan ja korjataan sekä kolmannen maailman tarpeisiin että käyttöön Euroopassa ja erityisesti Saksassa ja Belgiassa? Tietääkö komissio myös, että Saksassa Vanguard-yritys on kierrättänyt puolitoista miljoonaa laitetta 400 sairaalasta, minkä seurauksena sairaaloiden hoitokustannukset ovat vähentyneet 1—2 miljardia euroa vuodessa? |
| --- | --- |

2.

Tietääkö komissio, että Euroopassa kyseisiä kertakäyttöisiä laitteita kerätään, puhdistetaan ja korjataan sekä kolmannen maailman tarpeisiin että käyttöön Euroopassa ja erityisesti Saksassa ja Belgiassa? Tietääkö komissio myös, että Saksassa Vanguard-yritys on kierrättänyt puolitoista miljoonaa laitetta 400 sairaalasta, minkä seurauksena sairaaloiden hoitokustannukset ovat vähentyneet 1—2 miljardia euroa vuodessa?

| 3. | Tunteeko komissio kannan, jonka on esittänyt European Association for Medical Device Reprocessing (EAMDR) ja jonka mukaan sairaalat voivat sairaalavälineitä paremmin kierrättämällä säästää miljoonia euroja vuodessa? Tietääkö komissio, että kyseinen yhdistys on kahden viime vuoden aikana tutkinut jo 20 000 laitetta ja mahdollisuuksia käyttää niitä uudelleen? |
| --- | --- |

3.

Tunteeko komissio kannan, jonka on esittänyt European Association for Medical Device Reprocessing (EAMDR) ja jonka mukaan sairaalat voivat sairaalavälineitä paremmin kierrättämällä säästää miljoonia euroja vuodessa? Tietääkö komissio, että kyseinen yhdistys on kahden viime vuoden aikana tutkinut jo 20 000 laitetta ja mahdollisuuksia käyttää niitä uudelleen?

| 4. | Mitä mieltä komissio on EAMDR:n kannasta, jonka mukaan voimassaolevat, kertakäyttöä koskevat määräykset näyttävät suojaavan enemmän teollisuuden (jota edustaa Eucomed) kuin potilaiden etuja? EAMDR katsoo, että kyseisen käytännön jatkaminen vaikuttaa kielteisesti ympäristöön ja/tai merkitsee rahan tuhlausta, sillä laitteet velvoitetaan heittämään pois ja näin joudutaan keräämään jätteitä. |
| --- | --- |

4.

Mitä mieltä komissio on EAMDR:n kannasta, jonka mukaan voimassaolevat, kertakäyttöä koskevat määräykset näyttävät suojaavan enemmän teollisuuden (jota edustaa Eucomed) kuin potilaiden etuja? EAMDR katsoo, että kyseisen käytännön jatkaminen vaikuttaa kielteisesti ympäristöön ja/tai merkitsee rahan tuhlausta, sillä laitteet velvoitetaan heittämään pois ja näin joudutaan keräämään jätteitä.

| 5. | Onko komissio valmis tekemään aloitteen, jonka mukaan laajennettaisiin, mikäli mahdollista, useaan kertaan (multiple use) käytettävien laitteiden määrää ja siten laskettaisiin terveydenhuollon kohonneita kustannuksia, ilman että potilaiden hoidon taso laskee tai että terveydenhuollon työntekijöitä kuormitetaan liikaa? |
| --- | --- |

5.

Onko komissio valmis tekemään aloitteen, jonka mukaan laajennettaisiin, mikäli mahdollista, useaan kertaan (multiple use) käytettävien laitteiden määrää ja siten laskettaisiin terveydenhuollon kohonneita kustannuksia, ilman että potilaiden hoidon taso laskee tai että terveydenhuollon työntekijöitä kuormitetaan liikaa?

Tietolähde: Belgiassa ilmestyvä sanomalehti ”De Morgen”, 17. lokakuuta 2003

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(1. joulukuuta 2003)

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan D. Corbeyn kirjalliseen kysymykseen E-3177/03 (1) annettuun vastaukseen sisältyviin taustatietoihin.

| 1. | Ei. Komissio katsoo, että se, voidaanko tiettyjä laitteita käyttää uudelleen, riippuu täysin siitä, onko terveyteen kohdistuva suoja riittävä. Kysymys kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäytöstä ei liity ainoastaan lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin antamiseen, ja asiasta keskustellaan muissakin maissa, kuten Yhdysvalloissa, Australiassa ja Kanadassa. |
| --- | --- |

1.

Ei. Komissio katsoo, että se, voidaanko tiettyjä laitteita käyttää uudelleen, riippuu täysin siitä, onko terveyteen kohdistuva suoja riittävä. Kysymys kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäytöstä ei liity ainoastaan lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin antamiseen, ja asiasta keskustellaan muissakin maissa, kuten Yhdysvalloissa, Australiassa ja Kanadassa.

| 2. | Komissio on tietoinen siitä, että kertakäyttöisiä lääkinnällisiä laitteita käytetään uudelleen. Joissakin jäsenvaltioissa kertakäyttöisten lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttö on joko säädeltyä tai siitä on annettu ohjeita. Komissiolla ei ole tiedossaan yksityiskohtaisia markkinatietoja. |
| --- | --- |

2.

Komissio on tietoinen siitä, että kertakäyttöisiä lääkinnällisiä laitteita käytetään uudelleen. Joissakin jäsenvaltioissa kertakäyttöisten lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäyttö on joko säädeltyä tai siitä on annettu ohjeita. Komissiolla ei ole tiedossaan yksityiskohtaisia markkinatietoja.

| 3. | ja 4. Komissio ei ole tietoinen EAMDR:n (European Association for Medical Device Reprocessing) esittämästä kannasta. Komissiota on pyydetty tapaamaan EAMDR:n edustajia, mihin se on suostunut. |
| --- | --- |

3.

ja 4. Komissio ei ole tietoinen EAMDR:n (European Association for Medical Device Reprocessing) esittämästä kannasta. Komissiota on pyydetty tapaamaan EAMDR:n edustajia, mihin se on suostunut.

| 5. | Tiettyjen laiteryhmien saattaminen markkinoille määräytyy monien eri tekijöiden, kuten teknologian, terveydensuojeluun liittyvien seikkojen ja kansallisten korvausjärjestelmien, perusteella. Näiden huomioon ottaminen kuuluu lähinnä valmistajille, terveydenhuoltolaitoksille ja jäsenvaltioille. Näin ollen komissio ei tässä vaiheessa näe syytä laatia aloitetta uudelleenkäytettävien laitteiden markkinoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.

Tiettyjen laiteryhmien saattaminen markkinoille määräytyy monien eri tekijöiden, kuten teknologian, terveydensuojeluun liittyvien seikkojen ja kansallisten korvausjärjestelmien, perusteella. Näiden huomioon ottaminen kuuluu lähinnä valmistajille, terveydenhuoltolaitoksille ja jäsenvaltioille. Näin ollen komissio ei tässä vaiheessa näe syytä laatia aloitetta uudelleenkäytettävien laitteiden markkinoinnin edistämiseksi.

---

(1)  Katso sivu 232.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/245 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/245

---

(2004/C 70 E/265)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3256/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Vietnamin viranomaisten uusi hyökkäys uskonnonvapautta vastaan

Vietnamin viranomaiset ovat tosiasiallisesti tai oikeudellisesti määränneet kahden vuoden kotiarestiin 11 toisinajattelevaa munkkia, jotka kuuluvat Vietnamin yhdistyneeseen buddhalaiseen uskontokuntaan (UBCV). Heidän joukossaan ovat uskontokunnan johtaja Thich Huyen Quang, joka on ollut mielivaltaisesti arestissa jo yli 20 vuotta, sekä toiseksi korkein johtaja Thich Quang Do, jonka viranomaiset väittävät vapauttaneensa viime kesäkuussa. Vietnamin ulkoasiainministeriön edustajan mukaan arestit johtuvat ”kansallista turvallisuutta koskevan lainsäädännön rikkomisesta”. Vietnamin laki antaa kansainvälisten normien vastaisesti paikallisviranomaisille mahdollisuuden määrätä henkilö ilman oikeudenkäyntiä 6—24 kuukauden pituiseen ”hallinnolliseen säilöönottoon”, jos hän vaarantaa kansallisen turvallisuuden (vuonna 1997 annettu asetus 31/CP ”hallinnollisesta säilöönotosta”). UBCV valitsi 1. lokakuuta 2003 Nguyen Thieun luostarissa Binh Dinhin alueella pitämässään kokouksessa tärkeimpiin virkoihinsa 41 munkkia, joihin 11 pidätettyä kuuluivat. Vietnamin viranomaisten toimet alkoivat pian kokouksen jälkeen patriarkka Thich Huyen Quangin ja Thich Quang Don lähdettyä matkalle Ho Chi Minhiin. Maan turvallisuuspalvelu pysäytti seurueen yli kymmeneksi tunniksi, minkä jälkeen 86-vuotias Thich Huyen Quang vietiin poliisivoimin Nguyen Thieun luostariin. 75-vuotias Thich Quang Do vietiin Ho Chi Minhissä sijaitsevaan Zen Thanh Minhin luostariin. Pariisissa toimivan Kansainvälisen buddhalaisen tiedotustoimiston (IBIB) mukaan poliisin toimet alkoivat muutamaa päivää sen jälkeen, kun UBCV oli päättänyt ensimmäisen erityiskokouksensa kommunistiviranomaisten kiellettyä sen toiminnan vuonna 1981.

Mitä tietoja komissio on saanut UBCV:n kolmen munkin tuomitsemisesta kahden vuoden kotiarestiin ja kahdeksan muun henkilön, muun muassa UBCV:n kahden korkeimman johtajan, mielivaltaisesta vangitsemisesta? Vietnamin viranomaiset ovat jälleen kerran sortaneet UBCV:n johtajia. Eikö tämä osoita komission mielestä, että Vietnamin viranomaiset ovat epäluotettavia eikä heillä ole todellisia aikeita taata uskonnonvapautta ja laillistaa UBCV:tä? Eikö komissio ole sitä mieltä, että sen tulee reagoida tilanteeseen erittäin tiukoin ottein ja muun muassa jäädyttää EU:n ja Vietnamin välinen yhteistyösopimus? Eikö komissio ole sitä mieltä, että sen tulisi Vietnamin, Laosin, Burman ja vähemmässä määrin myös Kambodžan äärimmäisen vakavan tilanteen johdosta ehdottaa neuvostolle ja parlamentille, että näihin maihin nimitettäisiin EU:n erityisedustaja?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(1. joulukuuta 2003)

Vietnamin ulkoasiainministeriö ilmoitti kahden viikon välein pidettävässä lehdistötilaisuudessaan 6. marraskuuta 2003, että kolme munkkia on tällä hetkellä asetuksen 31/CP nojalla määrätyssä hallinnollisessa säilöönotossa tai kotiarestissa. Asetus sallii kaksi vuotta kestävän säilöönoton ilman syytteitä tai oikeudenkäyntiä. Ministeriö myös ilmoitti, että Thich Quang Donia ja Thich Huyen Quangia epäillään tällä hetkellä vakavista rikoksista ja että heitä vastaan nostetaan syytteet, kun tutkimukset on saatu päätökseen. Komissiolla ei ole tässä vaiheessa erityistietoja muiden kahdeksan munkin tarkasta oikeudellisesta tilanteesta, mutta vaikuttaa siltä, että he ovat edelleen Vietnamin viranomaisten säilöönotossa.

Komissio ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmaisseet Vietnamin hallitukselle huolestuneisuutensa nykyisistä tapauksista. Unioni on myös ilmaissut moneen kertaan huolensa uskonnonvapauden rajoituksista Vietnamissa ja pyytänyt Vietnamin hallitusta parantamaan nykyistä tilannetta. Komissio ilmaisee jälleen vastalauseensa uskonnollisten ja muiden toisinajattelijoiden kohtelun johdosta EU:n ja Vietnamin sekakomitean tulevassa kokouksessa. Asiaa käsitellään myös EU:n ja Vietnamin ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun kuuluvassa tulevassa kokouksessa Hanoissa.

Komissio käyttää edelleen kaikkia käytössään olevia välineitä saadakseen aikaan parannuksia Vietnamin ihmisoikeustilanteeseen. Yksi näistä välineistä on kahdenväliseen yhteistyösopimukseen sisältyvä komission ja Vietnamin yhteistyöohjelma. Sopimukseen sisältyy ohjelmia, joiden tavoitteena on parantaa hallintotapaa, oikeusvaltiota ja oikeussuojan saatavuutta maassa.

Komissio katsoo, että EU:n erityisedustajan nimittäminen ei toisi merkittävää lisäarvoa kyseisten maiden kanssa käytäviin ihmisoikeuksia koskeviin nykyisiin vuoropuheluihin. Lisäksi komissio tukee nykyisiä Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestelmiä (esim. YK:n erityislähettiläs Myanmarissa ja YK:n erityis-tarkkailijat), joiden avulla käsitellään joitakin kansainvälisiä huolenaiheita alueella.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/246 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/246

---

(2004/C 70 E/266)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3261/03

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(4. marraskuuta 2003)

Aihe:   Quornin syönnistä aiheutuneet allergiset reaktiot

Quorn on lihaa korvaava tuote, joka valmistetaan Fusarium venenatum -homesienestä. Marlow Foods markkinoi sitä monena eri tuotteena. BBC ilmoitti toukokuun lopussa www-sivuillaan http://news.bbc.co.uk/1/hi/health/2949510.stm tutkimuksesta, jossa sveitsiläiset ja saksalaiset lääkärit kommentoivat, että eräs mies oli saanut vakavan allergisen reaktion syötyään quornia. Yhdysvaltain kuluttajansuojajärjestö CSPI (Center for Science in the Public Interest) on ilmoittanut, että se on saanut yli 600 valitusta henkilöiltä, jotka ovat saaneet vakavia allergisia oireita syötyään quornia. Kyseinen järjestö ilmoitti syyskuussa 2003 tutkimuksesta, jonka mukaan 4,5 prosenttia brittiläisistä quornia kuluttaneista henkilöistä oli saanut siitä allergisia oireita http://www.cspinet.org/new/200309231.html.

Onko komissio tietoinen tästä lihaa korvaavan tuotteen aiheuttaneista allergisia oireita koskevista tutkimuksista? Jos on, miten komissio suhtautuu asiaan?

CSPI kirjoitti 21. maaliskuuta 2002 kirjeen ongelmasta kuluttajansuojasta vastaavalle komission jäsenelle David Byrnelle. Onko komission jäsen vastannut kirjeeseen? Jos on, mitä hän sanoi vastauksessaan?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tutkiakseen asiaa edelleen ja löytääkseen siihen mahdollisesti ratkaisun?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(9. joulukuuta 2003)

Kaikki elintarvikkeet tai niiden ainesosat saattavat aiheuttaa monelle kuluttajalle allergia- tai yliherkkyysreaktion. Yleisten arvioiden mukaan 8 prosenttia lapsista ja 4 prosenttia aikuisista on allergisia tai yliherkkiä vähintään yhdelle ruoka-aineelle. Tavallisimpia yliherkkyysreaktioita aiheuttavia elintarvikkeita tai niiden ainesosia ovat maapähkinät, kananmunat, kalat, äyriäiset, maito, pähkinät, gluteenipitoiset viljat, soija, seesaminsiemenet, sinappi, selleri ja sulfiitit.

Myös monet muut ruoka-aineet saattavat aiheuttaa yliherkkyysreaktioita, joten Quorn-sieniproteiinin aiheuttamat tapaukset eivät ole yllättäviä. Food Standards Agency ilmoitti 3. syyskuuta 2002 samaa aihetta käsittelevässä tiedotteessaan, että vuonna 2000 Yhdistyneessä kuningaskunnassa myytiin 13 miljoonaa tuoteyksikköä, jotka sisälsivät quornia.

Jostakin ruoka-aineallergiasta tai -yliherkkyydestä kärsivien henkilöiden on ehdottomasti vältettävä tämän aineen käyttöä, minkä vuoksi kaikkien kyseistä ainetta koskevien tietojen on käytävä ilmi pakkausmerkinnöistä. Komission syyskuussa 2001 tekemän ehdotuksen perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat äskettäin elintarvikkeisiin sisältyvien ainesosien merkintöjä koskevan direktiivin 2003/89/EY (1), jonka tarkoituksena on varmistaa, että kaikki ainesosat mainitaan pakkausmerkinnöissä.

Jos elintarvike siis sisältää sieniproteiinia, se on mainittava selkeästi pakkausmerkinnässä. Jotkin pakkausmerkintöjä koskevat poikkeukset ovat kuitenkin edelleen sallittuja esimerkiksi valmistuksen apuaineiden osalta, paitsi jos nämä aineet ovat direktiivin liitteessä olevassa luettelossa mainittujen allergisoivien aineiden johdannaisia.

Tämä luettelo saatetaan lähiaikoina tarvittaessa ajan tasalle, ja komissio on pyytänyt asiasta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa. Yhdysvaltain kuluttajansuojajärjestön CSPI:n mainitseman tutkimuksen osalta ei komission mielestä voida tehdä luotettavia johtopäätöksiä, koska kyseinen tutkimus tehtiin puhelimitse. Komission tiedossa ei kuitenkaan ole muita tuoreita tutkimuksia sieniproteiinien aiheuttamien yliherkkyysreaktioiden määrästä, joten se toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kaikki tällä hetkellä käytettävissään olevat tiedot.

Terveydestä ja kuluttajansuojasta vastaava komission jäsen vastasi CSPI:n kolmeen kirjeeseen toimittamalla sille edellä mainittuihin tietoihin liittyviä lisätietoja ja huomautuksia vuoden 2002 touko-, heinä- ja lokakuussa.

---

(1)  EUVL L 308, 25.11.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/248 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/248

---

(2004/C 70 E/267)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3264/03

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(29. lokakuuta 2003)

Aihe:   Grönlanninpallaksen elvytys suunnitelma ja Luoteis-Atlantin kalastusjärjestöön (NAFO) kuuluvaa yhteisön laivastoa koskevat erityiset sosiaalis-taloudelliset toimet

Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) 25. vuosikokous pidettiin 15.—19. syyskuuta 2003 Kanadassa (Darmouth-Halifax). Kokouksen pääasiallisena tavoitteena oli laatia kyseisen kalastusalueen hallintoa koskevat suuntaviivat vuodeksi 2004. Kokouksessa laadittiin monivuotinen grönlanninpallaksen elvytys-suunnitelma neljäksi vuodeksi siten, että saaliskalojen pyydystettävä enimmäismäärä on 20 000, 19 000, 18 500 ja 16 000 tonnia vastaavasti vuosiksi 2004, 2005, 2006 ja 2007. Vuoden 2003 määrästä, joka on 42 000 tonnia, siirrytään mainittuun 16 000 tonniin vuonna 2007. Saaliskalojen pyydystettävän enimmäismäärän huomattava vähentäminen perustui tieteelliseen lausuntoon, johon oli päädytty uusia tutkimusmenetelmiä käyttäen. Kuitenkaan ei otettu huomioon kalastusalueeseen vaikuttavia teknisiä, sosiaalisia ja taloudellisia tekijöitä. Samanaikaisesti hyväksyttiin grönlanninpallaksen pyyntialuetta koskeva elvytys suunnitelma Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) alueella. Eri sopimuspuolten, muun muassa Euroopan Unionin on otettava huomioon suunnitelmaan liittyvät toimet.

Kyseiset toimet vaikuttavat moderniin, huipputekniikkaa käyttävään laivastoon ja vaarantavat suoraan tai välillisesti noin 4 000 ihmisen työpaikat.

On otettava huomioon suunnitelman tuntuvat vaikutukset ja piittaamattomuus sosiaalis-taloudellisista tekijöistä sekä muistettava, että EU on jo toteuttanut muita uudistussuunnitelmia.

| 1. | Voisiko komissio kertoa, aikooko se laatia vuosiksi 2004—2007 samansuuntaisen, sosiaalistaloudellisia liitännäistoimia koskevan suunnitelman, johon kuuluu nykyisen kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) ohella erityinen lisärahoitus? Kyseisen rahoituksen avulla yhteisön laivasto voisi suunnata toimintansa uudelleen. |
| --- | --- |

1.

Voisiko komissio kertoa, aikooko se laatia vuosiksi 2004—2007 samansuuntaisen, sosiaalistaloudellisia liitännäistoimia koskevan suunnitelman, johon kuuluu nykyisen kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) ohella erityinen lisärahoitus? Kyseisen rahoituksen avulla yhteisön laivasto voisi suunnata toimintansa uudelleen.

| 2. | Mikäli vastaus on myönteinen, voisiko komissio antaa tietoja kyseisen suunnitelman toteuttamisaikataulusta ja ehdoista sekä suunnitelmaa varten tarvittavan erityisen lisärahoituksen määrästä ja alkuperästä? Olisiko mahdollista kohdistaa uudestaan romutukseen tarkoitetut varat, joita ei ole käytetty vuonna 2003, ja suunnata ne sosiaalis-taloudellisten toimien rahoitukseen? |
| --- | --- |

2.

Mikäli vastaus on myönteinen, voisiko komissio antaa tietoja kyseisen suunnitelman toteuttamisaikataulusta ja ehdoista sekä suunnitelmaa varten tarvittavan erityisen lisärahoituksen määrästä ja alkuperästä? Olisiko mahdollista kohdistaa uudestaan romutukseen tarkoitetut varat, joita ei ole käytetty vuonna 2003, ja suunnata ne sosiaalis-taloudellisten toimien rahoitukseen?

| 3. | Voisiko komissio kertoa, minkälaisia suunnitelmia on tehty laivaston uudelleensijoittamisesta muille pyyntialueille? Pitääkö komissio mahdollisena, että toiminta keskeytetään väliaikaisesti? Onko mahdollista tukea yhteisyrityksiä tai yritysten väliaikaista yhtymistä vuoden 2004 jälkeen? |
| --- | --- |

3.

Voisiko komissio kertoa, minkälaisia suunnitelmia on tehty laivaston uudelleensijoittamisesta muille pyyntialueille? Pitääkö komissio mahdollisena, että toiminta keskeytetään väliaikaisesti? Onko mahdollista tukea yhteisyrityksiä tai yritysten väliaikaista yhtymistä vuoden 2004 jälkeen?

| 4. | Mikäli vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee hyväksyvänsä kyseisen muutoksen, ilman että samalla pyrittäisiin lieventämään sen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia? |
| --- | --- |

4.

Mikäli vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee hyväksyvänsä kyseisen muutoksen, ilman että samalla pyrittäisiin lieventämään sen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(27. marraskuuta 2003)

Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) vuosikokouksessa päätettiin grönlanninpallaksen kannan elvytyksestä yksimielisten tieteellisten lausuntojen johdosta, jotka osoittavat kalakantojen pienentyneen voimakkaasti. Komissio on hyvin tietoinen kokouksessa tehtyjen päätösten vaikutuksesta yhteisön laivastoon. Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön hyväksymien toimien tarkoituksena on ehkäistä kalakantojen romahtaminen ja varmistaa siten näiden kalakantojen kalastusmahdollisuudet kestävällä tavalla. Toimet ovat siten yhteisön laivaston pitkän aikavälin sosiaalisten ja taloudellisten etujen mukaisia.

Välittömästi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön päätöksen jälkeen kalastuksen pääosastolle perustettiin asiantuntijaryhmä tarkastelemaan päätöksen vaikutuksia yhteisön laivastoon. Komissio on asiassa tiiviissä yhteistyössä niiden kahden jäsenvaltion, joita asia eniten koskettaa, eli Espanjan ja Portugalin toimivaltaisten viranomaisten kanssa arvioidakseen elvytyssuunnitelman tarkat vaikutukset asianosaisiin aluksiin. Komissio odottaa, että sille toimitetaan asianosaisten laivastojen yksityiskohtaiset kalastussuunnitelmat vuodeksi 2004 ja seuraaviksi vuosiksi.

Koska näiden suunnitelmien tarkastelu ja asianosaisten jäsenvaltioiden kuuleminen on vielä kesken, on ennenaikaista sanoa, mitä yksityiskohtaisia rakenteellisia toimia saattaa olla tarpeellista toteuttaa. Tällaisia toimia voidaan kuitenkin toteuttaa nykyisen kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) yhteydessä.

Komissio tutkii erilaisia vaihtoehtoja, myös vaihtoehtoisia kalastusmahdollisuuksia, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestöön kuuluvan yhteisön laivaston toiminnan uudelleenorganisoimiseksi. Tässä yhteydessä tarpeelliset vaihtoehdot riippuvat kuitenkin kalastussuunnitelmien sisällöstä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/249 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/249

---

(2004/C 70 E/268)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3269/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(4. marraskuuta 2003)

Aihe:   Lainsäädännön kumoaminen

Montako lainsäädäntötekstiä (direktiiviä, asetusta ja päätöstä) on kumottu kunakin vuonna viimeisen viiden vuoden aikana?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Tiedot niiden säädösten vuosittaisista määristä, jotka on kumottu tai joiden voimassaolo on päättynyt, sisältyvät yleiskertomukseen Euroopan unionin toiminnasta:

| — | Yleiskertomus 2002, kohta 1095 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2002/pt1095.htm) |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus 2002, kohta 1095 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2002/pt1095.htm)

| — | Yleiskertomus 2001, kohta 1212 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2001/pt1212.htm) |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus 2001, kohta 1212 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2001/pt1212.htm)

| — | Yleiskertomus 2000, kohta 1154 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2000/pt1154.htm) |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus 2000, kohta 1154 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2000/pt1154.htm)

| — | Yleiskertomus 1999, kohta 1036 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/1999/pt1036.htm) |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus 1999, kohta 1036 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/1999/pt1036.htm)

| — | Yleiskertomus 1998, kohta 1090 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/1998/pt0028.htm) |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus 1998, kohta 1090 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/1998/pt0028.htm)

Tiedot on saatu tammikuun puolivälissä toimielinten automatisoidusta yhteisön oikeuden asiakirjajärjestel-mästä CELEXistä lukuun ottamatta säädöksiä, joita ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tai jotka on painettu laihalla kirjasintyypillä (juoksevien asioiden hoitoon liittyvät säädökset, joiden voimassaoloaika on rajoitettu).

Pyydetyt tiedot sisältävä yhteenvetotaulukko on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/249 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/249

---

(2004/C 70 E/269)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3271/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(5. marraskuuta 2003)

Aihe:   Lasten tuttipulloissa oleva syöpää aiheuttava aine bisfenol A

Antwerpenissa (Belgiassa) pidettiin viime vuoden syyskuun 26. päivänä kansainvälinen kongressi, jossa käsiteltiin hedelmällisyyttä. Yhdysvaltalainen hormoneihin erikoistunut tutkija Frederick vom Saal ilmoitti tutkimustuloksensa muun muassa tuttipulloissa käytettävän kemiallisen aineen bisfenol A terveysvaikutuksista.

Tutkimuksen mukaan bisfenol A olisi oletettua vaarallisempi aine. Se voi mahdollisesti pitkällä aikavälillä aiheuttaa vakavia terveysongelmia, kuten eturauhasen syöpää, miehen lisääntymiskyvyn ongelmia ja henkisiä terveysongelmia, kuten Parkinsonin tautia ja hyperaktiivisuutta. Myös rintasyöpä ja naisten puberteetin aikaistuminen voivat olla tästä muun muassa tuttipulloissa esiintyvästä aineesta aiheutuvia seurauksia.

Onko komissio tietoinen, että bisfenol A aiheuttaa mahdollisesti vaarallisia vaikutuksia? Jos tieteellinen tutkimus osoittaa, että aine on vaarallinen, eikö komissio katso, että olisi päätettävä mahdollisimman pian siitä, että tuottajat eivät voi käyttää tätä ainetta tuotteidensa valmistamiseksi? Eikö komissio katso, että sen pitäisi tässä tapauksessa ilmoittaa asiasta suurelle yleisölle?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. päivänä joulukuuta 2003)

Komissio on tietoinen bisfenol A:n toksikologisista ominaisuuksista. Vuonna 1986 elintarvikealan tiedekomitea (SCF) arvioi aineen komission pyynnöstä. Tuolloin SCF määritti aineen siedettäväksi päiväannokseksi 0,05 mg painokiloa kohti. Lausunnon nojalla komission direktiivissä 90/128/ETY elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista muovisista tarvikkeista (1) aineelle määritettiin erityiseksi siirtymän raja-arvoksi 3 mg ruokakiloa kohti. Heti kun komission tietoon tuli uusia ainetta koskevia tutkimuksia — muun muassa kysymyksessä mainitun amerikkalaistutkija Frederick vom Saalin tutkimukset — komissio pyysi SCF:ää arvioimaan lausuntonsa uudelleen. SCF totesi 17 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyssä lausunnossaan, että siedettävä päiväannos on alennettava 0,01 milligrammaan painokiloa kohti ja että teollisuudelta olisi saatava lisätietoja aineesta. Koska uusia tutkimuksia on käynnissä, SCF suositteli, että siedettävä päiväannos on tarkistettava uudelleen, kun uusia tietoja on käytettävissä. SCF totesi myös, että arviot kuluttajien altistumisesta aineelle ovat merkittävästi siedettävää päiväannosta pienempiä (0,48—1,6 mikrogrammaa painokiloa kohti päivässä). Komissio aikoo pyytää Euroopan elintarvike-turvallisuusviranomaista (EFSA) arvioimaan aineen uudelleen, kun uusia tietoja on käytettävissä.

Komission mielestä bisfenol A:n käyttöä ei tarvitse kieltää, koska SCF on määrittänyt aineelle siedettävän päiväannoksen. Komissio ehdottaa kuitenkin SCF:n huhtikuussa 2002 antaman lausunnon nojalla, että direktiiviä 2002/72/EY (2) elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista muutetaan siten, että aineen siirtymän raja-arvo alennetaan 0,6 milligrammaan ruokakiloa kohti. Ehdotetusta muutoksesta pyydetään lausuntoa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevältä pysyvältä komitealta (SCOFCAH) joulukuussa 2003. Jos komitea kannattaa ehdotusta, uusi direktiivi annettaneen vuoden 2004 alussa.

Komissio varmistaa, että kaikki elintarviketurvallisuuteen liittyvä tieto on yleisesti saatavilla kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun pääosaston sivustoilla. Lisäksi on perustettu erillinen elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskeva sivusto: (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/food_contact/index_en.html). Sivuston kautta löytyvät kaikki elintarvikekäyttöön tarkoitettujen muovien valmistuksessa käytettyjä aineita koskevat tieteelliset lausunnot.

Bisfenol A on yksi niistä aineista, joiden vaikutuksia villieläimiin, kotieläimiin ja ihmisiin on tutkittu lukuisissa komission rahoittamissa juuri päättyneissä (4. puiteohjelma) tai meneillään olevissa (5. puiteohjelma) tutkimusprojekteissa. Jälkimmäisiin sisältyy tutkimuksia altistumisesta varhaisella iällä sekä pitkän aikavälin vaikutuksista. Riskinarviointitiedot saatetaan sääntelyviranomaisten saataville lähitulevaisuudessa. Lisätietoja näistä projekteista löytyy osoitteesta http://europa.eu.int/comm/research/endocrine/indexen.html.

---

(1)  Komission direktiivi 90/128/ETY, annettu 23 päivänä helmikuuta 1990, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista muovisista tarvikkeista, EYVL L 75, 21.3.1990, korjattu EYVL L 349, 13.12.1990.

(2)  Komission direktiivi 2002/72/EY, annettu 6 päivänä elokuuta 2002, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista, EYVL L 220, 15.8.2002, oikaistu EUVL L 39, 13.2.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/251 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/251

---

(2004/C 70 E/270)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3272/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(5. marraskuuta 2003)

Aihe:   Savukkeiden myyntiä koskeva siirtymäkausi

Tupakkatuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 2001/37/EY (1) 14 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä 30. syyskuuta 2002 mennessä. Tuotteita, jotka eivät ole direktiivin mukaisia, saa myydä vuoden ajan tästä määräajasta, eli tämän vuoden syyskuun 30 päivään saakka.

Belgian lainsäädännössä kunnioitetaan tiukasti näiden savukkeiden myyntiä ja jakelua koskevaa määräaikaa. Kysymyksen esittäjä on kuitenkin saanut tietoonsa, että Saksan, Luxemburgin, Ranskan ja Portugalin lainsäädännössä on säädetty pitempiä siirtymäaikoja kuin direktiivissä. Lisäksi näissä valtioissa on liikkeellä savukerasioita, jotka eivät ole direktiivin säännösten mukaisia.

Voiko komissio ilmoittaa, ovatko nämä tiedot totta? Jos ovat, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tällaisen toiminnan loppuun saattamiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Komissio yhtyy täysin parlamentin jäsenen huolenaiheeseen tupakkatuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston 5. kesäkuuta 2001 antaman direktiivin 2001/37/EY (1) ja erityisesti direktiiviin sisältyvän terveysvaroituksia koskevan säännöksen osalta.

Direktiivin 14 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30. syyskuuta 2002. Direktiivin soveltamista koskevat määräajat vaihtelevat kuitenkin eri säännösten mukaan. Merkitsemistä ja erityisesti terveysvaroitusten merkitsemistä koskevien säännösten osalta direktiivin 14 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tuotteita, jotka eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia, voidaan pitää kaupan vielä vuoden ajan 14 artiklan 1 kohdassa mainitun päivämäärän jälkeen. Tämän jälkeen (30. syyskuuta 2003) kaikkien myytävien savukerasioiden on oltava direktiivin mukaisia. Lisäksi 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että muita tupakkatuotteita kuin savukkeita koskeva siirtymäkausi päättyy 30. syyskuuta 2004.

Direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa säädetään myös, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Marraskuussa 2002 komissio antoi virallisen huomautuksen niille jäsenvaltioille, jotka eivät olleet vielä 3. syyskuuta 2002 mennessä ilmoittaneet kansallisista toimista direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komissio on myös aloittanut rikkomisesta johtuvia menettelyjä niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät olleet toimittaneet pyydettyjä tietoja.

Tähän mennessä kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle ne toimet, jotka ne ovat toteuttaneet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Viimeiset ilmoitukset saatiin vasta lokakuussa 2003. Komissio arvioi parhaillaan, ovatko nämä toimet direktiivin säännösten mukaisia. Niissä tapauksissa, joissa direktiiviä ei ole saatettu asianmukaisesti voimaan, komissio ryhtyy asian edellyttämiin toimiin ja aloittaa tarvittaessa rikkomisesta johtuvan menettelyn.

Kansallisten toimien toteuttaminen direktiivin täytäntöön panemiseksi on jäsenvaltioiden vastuulla.

---

(1)  EYVL L 194, 18.7.2001, s. 26.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/252 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/252

---

(2004/C 70 E/271)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3295/03

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(7. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eurooppa-koulujen perussääntö

Kiitän komissiota sen antamasta vastauksesta esittämääni kysymykseen E-2583/03 (1) ja kysyn, miten komissio suhtautuu:

| 1. | isobritannialaisiin Eurooppa-koulujen opettajiin, jotka olivat ylittäneet palkkakynnyksen ennen kuin he saivat paikan Eurooppa-koulussa, mutta joille Ison-Britannian opetus- ja ammattikoulutusministeriö DfES ei ole maksanut kynnyksen mukaista korkeampaa palkkaa; |
| --- | --- |

1.

isobritannialaisiin Eurooppa-koulujen opettajiin, jotka olivat ylittäneet palkkakynnyksen ennen kuin he saivat paikan Eurooppa-koulussa, mutta joille Ison-Britannian opetus- ja ammattikoulutusministeriö DfES ei ole maksanut kynnyksen mukaista korkeampaa palkkaa;

| 2. | isobritannialaisiin Eurooppa-koulujen opettajiin, joiden ylentämistä koulun rehtori on suositellut, mutta joille DfES on toistuvasti kieltäytynyt myöntämästä ylennystä; |
| --- | --- |

2.

isobritannialaisiin Eurooppa-koulujen opettajiin, joiden ylentämistä koulun rehtori on suositellut, mutta joille DfES on toistuvasti kieltäytynyt myöntämästä ylennystä;

| 3. | opettajiin, joille maksettiin aikaisemmin kansallisen palkan mukana tukia, mutta joiden tukien maksun DfES lopetti heidän siirryttyään Eurooppa-kouluun. |
| --- | --- |

3.

opettajiin, joille maksettiin aikaisemmin kansallisen palkan mukana tukia, mutta joiden tukien maksun DfES lopetti heidän siirryttyään Eurooppa-kouluun.

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Komissio pitää erittäin tärkeänä, että työnantajat noudattavat kaikkia työehtoja, ja pitää kaikenlaista työntekijöiden epäoikeudenmukaista kohtelua tai syrjintää huolestuttavana. Koska tarkempia tietoja ei kuitenkaan ole saatavana, komissio ei pysty muodostamaan totuudenmukaista kuvaa parlamentin jäsenen esittämistä oletetuista tilanteista. Jos parlamentin jäsen haluaa viitata joihinkin tiettyihin tapauksiin, pyydämme häntä laatimaan niistä yksityiskohtaisen kuvauksen ja toimittamaan tämän sekä asiaan kuuluvan oheismateriaalin komissiolle. Sen jälkeen komissio voi tutkia tapaukset ja ryhtyä tarvittaessa jatkotoimiin. Tapauksiin liittyvien henkilöiden tietoja käsitellään tietenkin luottamuksellisesti.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 180.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/252 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/252

---

(2004/C 70 E/272)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3307/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(10. marraskuuta 2003)

Aihe:   Vapaasti seisovat uunit

Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa EU:n lainsäädäntöä, joka estää vapaasti seisovien uunien (joissa on olkapäiden korkeudella oleva uuni/grilliosa) vähittäismyynnin ja valmistuksen turvallisuussyistä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2003)

Euroopan markkinoille saatettujen sähkölaitteiden (kuten sähköuunien) on täytettävä neuvoston direktiivissä 73/23/ETY (1) säädetyt keskeiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset.

Direktiivin 2 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sähkölaite voidaan saattaa markkinoille vain, jos

| — | se on valmistettu yhteisössä voimassa olevan hyvän turvallisuusteknisen käytännön mukaisesti |
| --- | --- |

—

se on valmistettu yhteisössä voimassa olevan hyvän turvallisuusteknisen käytännön mukaisesti

| — | se ei oikein asennettuna, huollettuna ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytettynä aiheuta vaaraa ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle. |
| --- | --- |

—

se ei oikein asennettuna, huollettuna ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytettynä aiheuta vaaraa ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle.

Turvallisuustavoitteiden pääkohdat on lueteltu direktiivin liitteessä I.

Direktiivin velvoitteita noudattaakseen sähköuunien valmistaja voi vapaaehtoisesti soveltaa sen mukaisia yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja. Yhdenmukaistettua standardia noudatettuaan valmistaja voi olla varma siitä, että tuote täyttää sen direktiivin velvoitteet, jonka kyseinen standardi kattaa.

Jäsenvaltioilla on velvollisuus ryhtyä vastatoimiin, jos markkinoille ollaan saattamassa vaarallista ja säännösten vastaista tuotetta. Jäsenvaltioiden on tiedotettava tästä toisille jäsenvaltioille sekä komissiolle ja ilmoitettava päätöksen perustelut.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 73/23/ETY, annettu 19 päivänä helmikuuta 1973, tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 77, 26.3.1973, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 93/68/ETY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1993, EYVL L 220, 30.8.1993.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/253 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/253

---

(2004/C 70 E/273)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3308/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(10. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eurooppa-museo

Vuonna 2006 avaa ovensa Eurooppa-museo voittoa tavoittelemattomana yhdistyksenä. Euroopan parlamentti on antanut tilojaan sen käyttöön. Museon perustamiskustannusten arvioidaan nousevan 22,5 miljoonaan euroon. Useat tahot, kuten Belgian hallitus ja eräät yksityiset yhtiöt, ovat luvanneet tukensa museolle. Myös yhteisön toimielimet harkitsevat tuen myöntämistä.

Millä summalla Euroopan komissio ja yhteisön muut toimielimet aikovat tukea museon käynnistämistä? Miten museon vuosittaisia toimintamenoja suunnitellaan tuettavan vuoden 2006 jälkeen?

Ketkä kuuluvat museon hallintoelinten (hallintoneuvosto, johtoryhmä, tieteellinen komitea ja niin edelleen) kokoonpanoihin? Mitä kriteereitä sovellettiin asianomaisten jäsenten valinnoissa?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio ei ole osallistunut Eurooppa-museon perustamisen rahoittamiseen, eikä se pysty vastaamaan kysymykseen muiden yhteisön toimielinten osalta.

Eurooppa-museon toiminnalle ei ole suunniteltu annettavan taloudellista tukea vuonna 2006.

Komissiolla ei ole toimivaltaa Eurooppa-museon hallinnon jäsenten valinnassa tai nimittämisessä. Näin ollen komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään asiassa suoraan Eurooppa-museon puoleen.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/254 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/254

---

(2004/C 70 E/274)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3312/03

esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Oriiden rekisteröintivaatimukset ja yhteisön säännösten täytäntöönpano

Katsooko komissio, että Italia on pannut oriiden rekisteröintivaatimuksista (vaatimukset jäsenvaltioille) annetun yhteisön lainsäädännön täytäntöön tavalla, joka estää tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen vapaan tarjoamisen niin, että se vaikeuttaa yhteisön sisäistä kauppaa?

Italia (jossa toimivalta tässä asiassa on maa- ja metsätalousministeriöllä) on ainoa jäsenvaltio, jossa oriiden rekisteröintiä koskevien tiettyjen vaatimusten lisäksi on asetettu ad hoc -komitea, joka arvostelee eläinten rakennetyypin ja jonka päätökset ovat lopullisia ja peruuttamattomia.

Eikö komissionkin mielestä kyseisen komitean olemassaolo estä ja vaikeuta sellaisten oriiden käyttöä ja kaupan pitämistä Italiassa, jotka eivät ole saaneet komitean hyväksyntää, mutta joita voitaisiin kuitenkin käyttää samoin perustein toisessa jäsenvaltiossa (esimerkiksi Isossa-Britanniassa, jossa tällaista komiteaa ei ole)?

Yhtyykö komissio näkemykseen, että komitean päätösten peruuttamattomuus on vastoin yhteisön oikeutta ja sen menettelyitä?

Ottaen huomioon 26. kesäkuuta 1990 annetun direktiivin 90/427/ETY (1) (jalostusta ja polveutumista koskevat edellytykset yhteisön sisäisessä hevoseläinten kaupassa) ja sen muutosdirektiivit, 11. kesäkuuta 1992 tehdyn komission päätöksen 92/353/ETY (2) (rekisteröityjen hevoseläinten kantakirjoja pitävien tai perustavien järjestöjen ja yhdistysten hyväksymisen tai tunnustamisen perusteet) ja sitä muuttavat päätökset, ja 10. tammikuuta 1996 tehdyn komission päätöksen 96/78/EY (3) (jalostukseen tarkoitettujen hevoseläinten kantakirjoihin hyväksymistä ja merkitsemistä koskevat perusteet) ja sitä muuttavat päätökset,

| — | voiko komissio varmistaa, että tätä alaa koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan Italiassa asianmukaisesti täytäntöön? |
| --- | --- |

—

voiko komissio varmistaa, että tätä alaa koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan Italiassa asianmukaisesti täytäntöön?

| — | voiko komissio selvittää edellä mainitun arvostelukomitean (jollainen on ainoastaan Italiassa ja jonka päätökset ovat aina lopullisia) laillisuuden, ottaen huomioon, että kaupan pitäminen on kyseisen komitean vuoksi Italiassa vaikeampaa kuin muissa jäsenvaltioissa, mikä on vastoin markkinoiden vapaata kilpailua koskevaa periaatetta? |
| --- | --- |

—

voiko komissio selvittää edellä mainitun arvostelukomitean (jollainen on ainoastaan Italiassa ja jonka päätökset ovat aina lopullisia) laillisuuden, ottaen huomioon, että kaupan pitäminen on kyseisen komitean vuoksi Italiassa vaikeampaa kuin muissa jäsenvaltioissa, mikä on vastoin markkinoiden vapaata kilpailua koskevaa periaatetta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Komissio ei ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomista seikoista.

Komissio sitoutuu tutkimaan kysymystä, ja tarvittaessa se toteuttaa toimet, joita tilanteen saattaminen vaatimusten mukaiseksi edellyttää.

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 55.

(2)  EYVL L 192, 11.7.1992, s. 63.

(3)  EYVL L 19, 25.1.1996, s. 39.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/254 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/254

---

(2004/C 70 E/275)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3314/03

esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Isobritannialaisen naudanlihan vienti Ranskaan

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti joulukuussa 2001, että Ranskan hallituksen päätös kieltää isobritannialaisen naudanlihan maahantuonti oli lainvastainen. Komissio suositteli tällöin, että Ranskalle määrättäisiin huomattavat sakot siitä, että se ei ollut noudattanut tuomioistuimen ratkaisua.

Voiko komissio ilmoittaa, joutuiko Ranska vastuuseen teoistaan ja onko se maksanut toistaiseksi minkäänlaisia korvauksia? Mikäli Ranska vältti saamansa tuomion, voiko komissio selittää, miksi näin tapahtui ja miten suuret sakot sen olisi kuulunut maksaa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Parishin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2871/02 (1).

---

(1)  EUVL C 222 E, 18.9.2003, s. 25.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/255 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/255

---

(2004/C 70 E/276)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3315/03

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe:   Suu- ja sorkkataudin korvaukset

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hakenut Euroopan komissiolta 948,6 miljoonaa puntaa suu- ja sorkkatautiepidemian hillitsemiseen kuluneiden varojen korvaamiseksi.

Euroopan komissio on toistaiseksi maksanut vain 217 miljoonaa puntaa.

EU:n lain mukaan korvauksia tulee maksaa vain maanviljelijöille, joiden eläinten uskotaan altistuneen taudille.

Eikö Euroopan komissio aio maksaa korvauksia, koska tuolloin voimassa olleessa EU:n direktiivissä tai sen muutetussa toisinnossa ei erikseen määrätä, että lähialueiden eläimiä tulisi teurastaa taudin hillitsemiseksi?

Milloin komissio olettaa maksavansa jäljellä olevat korvaukset?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(3. joulukuuta 2003)

Yhteisön jäsenvaltioille maksamista korvauksista suu- ja sorkkataudin kaltaisten eläintautien hävittämiseksi säädetään päätöksessä 90/424/ETY (1). Yleisperiaatteena on, että päätöksen 11 artiklassa lueteltujen tukikelpoisiksi hyväksyttyjen kustannusten yhteisrahoitusosuus voi olla 60 prosenttia kuluista.

Vuoden 2001 epidemian Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheuttamien menojen osalta komissio on tehnyt seuraavat kolme edellä mainittuun päätökseen 90/424/ETY perustuvaa päätöstä:

| — | päätös 2001/654/EY (2) yhteisrahoituksen myöntämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille korvauksista, joita nämä ovat maksaneet vuoden 2001 helmikuun ja kesäkuun välisenä aikana suoritetuista teurastuksista |
| --- | --- |

—

päätös 2001/654/EY (2) yhteisrahoituksen myöntämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille korvauksista, joita nämä ovat maksaneet vuoden 2001 helmikuun ja kesäkuun välisenä aikana suoritetuista teurastuksista

| — | päätös 2003/23/EY (3) yhteisrahoituksen myöntämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille korvauksista, joita nämä ovat maksaneet vuoden 2001 heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana suoritetuista teurastuksista |
| --- | --- |

—

päätös 2003/23/EY (3) yhteisrahoituksen myöntämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille korvauksista, joita nämä ovat maksaneet vuoden 2001 heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana suoritetuista teurastuksista

| — | päätös 2003/676/EY (4) varsinaisten hävittämiskustannusten (esimerkiksi puhdistus, desinfiointi ja ruhojen hävittäminen) kattamiseen. |
| --- | --- |

—

päätös 2003/676/EY (4) varsinaisten hävittämiskustannusten (esimerkiksi puhdistus, desinfiointi ja ruhojen hävittäminen) kattamiseen.

Yhdistynyt kuningaskunta on jättänyt näiden kolmen päätöksen perusteella yhteisrahoituspyynnöt, joiden osuudet ovat vastaavasti 887, 102 ja 510 miljoonaa euroa.

Komissio on nyt saanut päätöksen 2001/654/EY perusteella jätettyjen rahoituspyyntöjen varainhoidon valvonnan tarkastuksen ja hyväksyy tukikelpoisten menojen määräksi 378,2 miljoonaa euroa, joista 355 miljoonaa euroa on jo maksettu ennakkoon. Rahoituksen ulkopuolelle jääneet menot eivät ole yhteisön oikeuden kannalta tukikelvottomia toimia, vaan ne johtuvat komission laskelmien mukaan eläinten arvon yliarvioinnista sekä viranomaisvalvonnan puutteiden vuoksi sovelletusta kiinteämääräisestä rahoituskorjauksesta.

Muiden rahoituspäätösten nojalla jätettyjen pyyntöjen tarkastus on kesken; tarkastukset on määrä saattaa päätökseen vuonna 2004. Yhteisön rahoitustuki maksetaan näiden tarkastusten perusteella.

Päätöksen 2003/676/EY perusteella korvattavien menojen osalta aiotaan maksaa 40 miljoonan euron suuruinen ennakko.

---

(1)  90/424/ETY: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1990, tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista, EYVL L 224, 18.8.1990.

(2)  2001/654/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä elokuuta 2001, vuoden 2001 rahoitusosuudesta suu- ja sorkkataudin hävittämiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, EYVL L 230, 28.8.2001.

(3)  2003/23/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä joulukuuta 2002, eläinten pakollista teurastamista suu- ja sorkkataudin vuoksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän lokakuuta 2001 välisenä aikana koskevasta rahoitustuesta, EYVL L 8, 14.1.2003.

(4)  2003/676/EY: Komission päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön ylimääräisestä rahoitustuesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2001 toteutettujen suu- ja sorkkataudin hävittämistoimenpiteiden kustannuksiin, EUVL L 249, 1.10.2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/256 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/256

---

(2004/C 70 E/277)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3324/03

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe:   Vaarallisen parakvatin (torjunta-aine) hyväksyminen

Komission odotetaan hyväksyvän, että vaarallinen torjunta-aine parakvatti otetaan EU:n sallittujen aineiden luetteloon. Tanska on vuodesta 1994 kieltänyt tämän torjunta-aineen markkinoinnin ja tuonnin. EU:n tasolla tapahtuva hyväksyminen voi rajoittaa jäsenvaltioiden mahdollisuutta säilyttää määräykset, jotka suojelevat ympäristöä ja kuluttajia, joten esimerkiksi Tanska saattaa joutua sallimaan sen, että maahan tuodaan elintarvikkeita, jotka sisältävät jäämiä tästä vaarallisesta aineesta, jota pidetään nisäkkäiden ja lintujen kannalta tappavana.

Pyydän siksi komissiota ilmoittamaan, mitä taustaa vasten tämä aine nyt hyväksytään ja millaista tieteellistä tietoa sillä on parakvatin vaarallisista ominaisuuksista ja saatavilla olevista korvaavista aineista. Miten Tanska ja muut jäsenvaltiot voivat nyt jatkaa tai ottaa käyttöön pitemmälle meneviä parakvatin käytön rajoituksia, jotta kuluttajia, eläimiä ja ympäristöä voidaan suojella aineelta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(27. marraskuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ettlin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3093/03 (1).

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 266.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/257 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/257

---

(2004/C 70 E/278)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3337/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe:   Sukellustoiminnan oikeudellinen valvonta

European Diving Technology Committee (EDTC) on jo monta vuotta ajanut ammatillista sukellustoimintaa harjoittavia henkilöitä koskevia pätevyysstandardeja (Certificate Commercial Diving), jotta yksinkertaistettaisiin nykyisiä EU:n eri jäsenvaltioiden kansallisia säännöksiä. Nykyisin vain Pohjois-Euroopan maat ovat säätäneet sukellustoiminnasta, esimerkiksi öljyteollisuuden alalla, mutta vapaa-ajan sukellustoiminta ja sukellusmatkailu on jätetty säädösten ulkopuolelle, vaikka ne ovat merkittävä ala ja niiden taloudellinen kasvu on nopeaa. Tällä hetkellä ei siis ole oikeusperustaa, jolla ala yhdenmukaistettaisiin kaikkialla EU:ssa. EDTC laati jo vuonna 1994 asiakirjan ”Goalsetting Principles for Harmonised Diving Standards in Europe”. Komission työllisyysasioiden pääosasto tuki tätä asiakirjaa, jolla pyrittiin parantamaan ammatillista sukellustoimintaa koskevia unionin säännöksiä.

Alaa ei kuitenkaan ole sisällytetty ammattipätevyyden tunnustamista koskevaan direktiiviehdotukseen KOM(2002) 119 lopullinen (1).

Maaliskuussa 2001 Tukholmassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tärkeimpiin tavoitteisiin kuului joustavampien työmarkkinoiden takaaminen tukemalla liikkuvuutta ja ottamalla käyttöön tarvittavat lainsäädännölliset välineet sekä eliminoimalla säännökset, joita ei tarvita ammattipätevyyden tunnustamiseen.

Voisiko komissio kertoa,

| 1. | rikkooko alan yhdenmukaistamattomuus henkilöiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatetta? |
| --- | --- |

1.

rikkooko alan yhdenmukaistamattomuus henkilöiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatetta?

| 2. | mitä välineitä se aikoo ottaa käyttöön olemassa olevien lakien lähentämiseksi sen nojalla, mitä EY-sopimuksen 40, 47 ja 55 artiklassa määrätään? |
| --- | --- |

2.

mitä välineitä se aikoo ottaa käyttöön olemassa olevien lakien lähentämiseksi sen nojalla, mitä EY-sopimuksen 40, 47 ja 55 artiklassa määrätään?

| 3. | mikä on asian yleistilanne? |
| --- | --- |

3.

mikä on asian yleistilanne?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2003)

Työntekijöiden oikeus vapaaseen liikkumiseen, sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus ovat EY:n perustamissopimuksen keskeisiä periaatteita. Jotta näitä vapauksia voitaisiin käyttää, Euroopan tasolla on annettu EY:n perustamissopimuksen 47 artiklan perusteella useita säädöksiä tutkintotodistusten tunnustamisesta.

Unionin tasolla annettujen säännösten tärkein tavoite on varmistaa puitteet pätevyyden tunnustamiseksi säännellyissä ammattiryhmissä. Yleissääntönä kukin jäsenvaltio määrittelee itse, mitä ammatillista toimintaa sen on säänneltävä.

Komission tietojen mukaan sukellustoiminta ei useimmissa jäsenvaltioissa ole säänneltyä ammattitoimintaa, eikä sektorin opetusta tai koulutusta ole koordinoitu unionin tasolla.

Kuitenkin jos joku hakee tutkintonsa tunnustamista voidakseen harjoittaa sukellustoimintaa säänneltynä toimintana muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän on saavuttanut ammatillisen pätevyyden, voidaan soveltaa jompaakumpaa jäljempänä esitetyistä direktiiveistä suoritetun tutkinnon tasosta riippuen. Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 89/48/ETY (2) (ylioppilastutkinto tai keskiasteen loppututkinto + kolmen vuoden ammatillinen koulutus tai vastaava) tai ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/51/ETY (3), joka kattaa tutkintotodistukset, todistukset ja muun ammatillisen koulutuksen, joka on alempiasteista kuin direktiivissä 89/48/ETY (yleinen järjestelmä) käsitelty.

Näiden direktiivien ansiosta Euroopan unionin kansalaisilla on oikeus harjoittaa säänneltyä ammattia missä tahansa jäsenvaltiossa samoin edellytyksin kuin kyseisessä jäsenvaltiossa tutkintonsa suorittaneet. Mikäli hakijan pätevyyden ja kokemuksen sekä vastaanottavassa valtiossa edellytettävien vaatimusten välillä on olennaisia eroja, vastaanottava valtio voi vaatia hakijalta korvaavia toimia: asiaan liittyvää tietyn pituista ammattikokemusta, kelpoisuuskoetta tai valvottua harjoittelujaksoa. Kun kyseessä on ammatti, joka on sääntelyn alainen vastaanottavassa jäsenvaltiossa mutta ei siinä jäsenvaltiossa, josta hakija on, vastaanottava jäsenvaltio ei voi kieltää hakijaa ryhtymästä ammattiin tai harjoittamasta sitä omia kansalaisiaan koskevin edellytyksin, jos hakija on harjoittanut ammattia toisessa jäsenvaltiossa riittävän pitkän aikaa. Vastaanottava jäsenvaltio voi kuitenkin hakijan työkokemuksesta riippumatta vaatia hakijalta korvaavia toimia, jos hänen pätevyytensä ja paikalliset pätevyysvaatimukset eroavat selvästi toisistaan (ks. direktiivin 89/48/ETY 3 artiklan b kohta ja 4 artiklan 1 kohdan b alakohta sekä direktiivin 92/51/ETY 3 artiklan b kohta ja 4 artiklan 1 kohdan b alakohta).

Ammattipätevyyden tunnustamista koskevassa uudessa direktiiviehdotuksessa (4), joka on paraikaa parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, yhdistetään voimassa oleva ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmä samalla yksinkertaistaen ja selkeyttäen sitä. Tässä yhteydessä ehdotuksen 15 artikla antaa ammatillisille yhdistyksille mahdollisuuden asettaa vähimmäisvaatimukset pätevyysvaatimuksiin perustuvan tunnustamismenettelyn helpottamiseksi. Kun vähimmäisvaatimukset on annettu komission päätöksessä, asianmukaiset standardit täyttävien ammattilaisten ei tarvitse suorittaa mitään korvaavia toimia.

Tämä järjestelmä, jota voitaisiin soveltaa myös sukellustoiminnan ammattikuntaan, on siis erittäin joustava ja vaikuttaa sopivan erityisen hyvin ammatteihin, jotka eivät ole säänneltyjä kaikissa jäsenvaltioissa.

---

(1)  EYVL C 181 E, 30.7.2002, s. 183.

(2)  EYVL L 19, 24.1.1989.

(3)  EYVL L 209, 24.7.1992.

(4)  EYVL C 181, 30.7.2002.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/258 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/258

---

(2004/C 70 E/279)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3344/03

esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle

(13. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kreikan kansalaisten yliopistotutkintojen tunnustaminen

Kreikassa toimii yliopistojen välinen ulkomailla suoritettujen tutkintojen tunnustamista käsittelevä elin DIKATSA, jonka tehtävänä on EU:n ulkopuolisissa maissa tai myös joissakin EU:n jäsenvaltioissa sijaitsevissa yliopistoissa Bachelor, Master tai Ph.D. -tasoisen tutkinnon tai vastaavan suorittaneiden Kreikan kansalaisten yliopistotutkintojen tunnustaminen.

Ottaen huomioon, että havaitut viivästymiset, byrokraattiset menettelyt ja kiistanalaiset päätökset sekä niistä seuraavat asianosaisten tekemät valitukset vaikeuttavat monien nuorten tutkinnon suorittaneiden urakehitystä Kreikassa, kysyn komissiolta:

| 1. | Minkälaista menettelyä muissa EU:n jäsenvaltioissa noudatetaan tässä asiassa? |
| --- | --- |

1.

Minkälaista menettelyä muissa EU:n jäsenvaltioissa noudatetaan tässä asiassa?

| 2. | Mitä EU:n tasolla on säädetty yliopistotutkintojen tunnustamisesta EU:n jäsenvaltioissa suoritettujen tutkintojen ja toisaalta EU:n ulkopuolisissa maissa suoritettujen tutkintojen kohdalla? |
| --- | --- |

2.

Mitä EU:n tasolla on säädetty yliopistotutkintojen tunnustamisesta EU:n jäsenvaltioissa suoritettujen tutkintojen ja toisaalta EU:n ulkopuolisissa maissa suoritettujen tutkintojen kohdalla?

| 3. | Onko komissio käsitellyt DIKATSAn tapausta ja jos on, mihin johtopäätöksiin se on tullut? |
| --- | --- |

3.

Onko komissio käsitellyt DIKATSAn tapausta ja jos on, mihin johtopäätöksiin se on tullut?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2003)

Komissio on tietoinen Kreikassa tutkintojen akateemisen tunnustamismenettelyn yhteydessä ilmenevistä viivästymisistä ja muista ongelmista.

Yhteisön lainsäädännön tämänhetkisessä kehitysvaiheessa tutkintotodistusten akateeminen tunnustaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta ei ole olemassa yhteisön sääntöjä. Kukin jäsenvaltio vastaa omasta koulutusjärjestelmästään ja sen sisällöstä ja organisoinnista. Tällä hetkellä ei ole Euroopan tasolla tunnustettuja tutkintotodistuksia. Yliopistot ovat itsenäisinä eliminä kokonaan vastuussa opetusohjelmiensa sisällöstä ja tutkintotodistusten antamisesta opiskelijoille. Jäsenvaltioiden viranomaisilla on oikeus vaatia todistusten akateemista tunnustamista edellytyksenä koulutukseen pääsylle, ja viranomaiset voivat arvioida, vastaako tutkintotodistuksen haltijan saama koulutus kansallisen lainsäädännön vaatimuksia. Viranomaiset voivat myös vapaasti määrätä tämän menettelyn säännöistä.

EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan mukaisesti he eivät kuitenkaan saa harjoittaa minkäänlaista suoraa tai epäsuoraa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää.

Kreikassa monet muissa jäsenvaltioissa tutkintonsa suorittaneet ovat Kreikan kansalaisia, jotka ovat opiskelleet toisessa jäsenvaltiossa ja haluavat jatkaa opintojaan Kreikassa.

Kuten edellä todetaan, tutkintotodistusten akateeminen tunnustaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komission näkemyksen mukaan pelkästään hallinnollisista syistä johtuvat kohtuuttomat viivästymiset tutkintojen tunnustamismenettelyssä Kreikassa voivat kuitenkin estää opiskelijoita käyttämästä oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen. Tutkintojen akateemisen tunnustamismenettelyn liian pitkä kesto voi muodostaa esteen opiskelijoiden vapaalle liikkumiselle.

Oikeus liikkua vapaasti jäsenvaltioiden alueella on yksi EY:n perustamissopimuksen takaamista keskeisimmistä periaatteista (18 artikla).

EY:n perustamissopimuksen 8 artiklassa annetaan unionin kansalaisuus jokaiselle, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa C-224/98 (D'Hoop): "Koska unionin kansalaiselle on tunnustettava kaikissa jäsenvaltioissa sama oikeudellinen kohtelu kuin samassa tilanteessa oleville näiden jäsenvaltioiden kansalaisille, olisi liikkumisvapautta koskevan oikeuden vastaista, jos häneen voitaisiin siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, soveltaa epäedullisempaa kohtelua kuin siinä tapauksessa, että hän ei olisi käyttänyt perustamissopimuksessa annettuja liikkumisvapautta koskevia oikeuksia. Nämä oikeudet eivät saa täyttä vaikutustaan, jos näiden oikeuksien käyttäminen tehdään jäsenvaltion kansalaiselle vähemmän houkuttelevaksi sen vuoksi, että hänen palatessaan kotimaahansa sovelletaan säännöstöä, joka on hänelle epäedullinen ... " EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 2 kohdan tavoitteena on kannustaa opiskelijoita käyttämään liikkumisvapauttaan.

Edellä mainituista syistä komissio on ottanut yhteyttä Kreikan viranomaisiin pyytäen selvitystä tutkintojen akateemiseen tunnustamiseen liittyvien viivästymisten syistä. Kreikan viranomaiset ovat selittäneet komissiolle viipeiden johtuneen osittain DIKATSAn vastaanottamien hakemusten suuresta lukumäärästä. Tunnustamismenettelyn nopeuttamiseksi Kreikan viranomaiset ovat arvioineet kansallisia säädöksiä ja ehdottaneet käytettäväksi uusia menettelyjä. DIKATSAa on uudistettu rakenteellisesti, jotta suuren hakemusmäärän käsittelyä voitaisiin tehostaa.

Komissio seuraa jatkossakin tutkintojen akateemisen tunnustamisen kehittymistä Kreikassa.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/260 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/260

---

(2004/C 70 E/280)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(13. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kielivähemmistöt Kreikassa ja viralliset tilastot

Komission jäsen Reding hoitaa tehtäviään moitteettomasti ja hänen panoksensa koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toiminnan parantamisessa on ilmeinen. Kuitenkin näyttää siltä, etteivät jotkut kyseisen pääosaston virkamiehet toimita hänelle riittäviä tietoja ja laatimillaan vastauksilla he synnyttävät — ilman syytä — melko huolestuttavan vaikutelman Euroopan komissiosta.

Kysymyksessäni E-2777/03 (1) huomautin, että Euromosaicin vuonna 1996 laatimassa tutkimuksessa mainitaan (englanninkielisen version sivulla 41), että Kreikassa puhutaan aromanian, albanian ja slavomakedonian kieliä, joiden puhujia arvioidaan olevan 50 000 — 80 000, ja kysyin, kuka keräsi nämä tilastotiedot ja ovatko ne virallisia ja luotettavia. Komission jäsen Reding vastasi mainiten, että tutkimuksen kolme johtajaa tekivät yhteistyötä erään tiedekomitean kanssa, jossa oli yhteensä kymmenen jäsentä unionin jäsenvaltioista, Yhdysvalloista ja Kanadasta.

Mitä virallisia tietoja Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle aromanian, albanian ja slavomakedonian kielten puhujista? Onko eettisesti oikein olla käyttämättä EU:n jäsenvaltion virallisia tilastoja joidenkin kieliryhmien koon arvioimisessa? Katsooko komissio, etteivät eurooppalaiset tieteilijät riitä, kun laaditaan tutkimuksia unionin kieliryhmistä? Kuinka komissio arvioi sitä, että EU:n ulkopuolisista maista tulevat tutkijat, jotka esittävät mielipiteitä siitä, onko Euroopassa kielivähemmistöjä vai ei, sekaantuvat puhtaasti eurooppalaisiin asioihin (jotka ovat myös erittäin arkaluonteisia)? Mihin konkreettisiin toimiin komissio on viimeisten kymmenen vuoden aikana ryhtynyt Pohjois-Epeiroksen (kansainvälisesti tunnustetun ja monilukuisen) kreikkalaisen etnisen vähemmistön puolesta, jolta albanialaishallinto on yrittänyt itsepintaisesti lähes 50 vuoden ajan viedä sen oman kielen ja uskonnon, ja mitä näkyviä tuloksia näillä sen mahdollisilla toimilla on saatu aikaan?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Kuten komissio kertoi arvoisalle parlamentin jäsenelle vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-2777/03, Euromosaicin laatima tutkimus rahoitettiin tarjouskilpailun perusteella, kaikkien tavanomaisten sääntöjen mukaan ja täysin avoimesti. Lisäksi komission rahoittamissa tutkimuksissa esitetyt tiedot eivät välttämättä vastaa komission kantaa.

Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisema tiivistelmä tästä tutkimuksesta tehdystä raportista (2) sisältää kaikki tarpeelliset tiedot käytetystä teoreettisesta lähestymistavasta, tietojen keruusta, toteutetusta tietojen vertailevasta analyysista ja tunnistetuista kieliryhmistä.

Kymmenen tieteilijän ryhmän — jonka jäsenet olivat seitsemästä eri jäsenvaltiosta kotoisin ja jota täydensivät kaksi tutkijaa Kanadasta ja Yhdysvalloista — käyttämät tietolähteet on myös kuvattu yksityiskohtaisesti kyseisessä julkaisussa sivuilla 16—21. Julkaisussa viitataan, viiden pääasiallisen tiedonlähteen joukossa, jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille lähetettyihin kyselylomakkeisiin.

Mitä viimeiseen arvoisan jäsenen esittämään kysymykseen tulee, Albania ei ole EU:n jäsenvaltio. Albania on kuitenkin siirtymäkautensa alkamisesta vuonna 1991 lähtien saanut tukea Phare-ohjelman (vuoteen 2000 saakka) ja CARDS-ohjelman (vuodesta 2001 alkaen) puitteissa. Näiden ohjelmien tavoitteena on erityisesti vahvistaa oikeusvaltiota ja tukea koko maan, mukaan luettuna varmasti Albaniassa asuva kreikkalainen vähemmistö, yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä.

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 215.

(2)  ISBN 92-827-5513-4.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/261 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/261

---

(2004/C 70 E/281)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3374/03

esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle

(14. marraskuuta 2003)

Aihe:   Lonkka-, polvi- ja olkatekonivelten uudelleen luokittelu

Onko komissio arvioinut tieteellisiä perusteluja, kun se mahdollisesti aikoo lähitulevaisuudessa ehdottaa lonkka-, polvi- ja olkatekonivelten uudelleen luokittelua siten, että ne sisällytetään direktiivin 93/42/ETY (1) III luokkaan (tällä hetkellä tekonivelet luokitellaan kuuluviksi mainitun direktiivin II b luokaan), ja onko komissio arvioinut erityisesti todisteita, jotka saattavat osoittaa, että mainittujen tekonivelten vioittuminen johtuu niiden suunnitteluvirheistä? Onko komissio arvioinut kaikkia tehtyjä tutkimuksia ja uudelleen luokittelun vaikutuksia kustannuksiin, saatavuuteen ja innovointiin, ja mitä johtopäätöksiä se on tehnyt? Onko komissio ennen kaikkea tietoinen Eucomedin teettämistä kolmesta riippumattomasta tutkimuksesta, joiden tulokset valmistuivat lokakuussa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(18. joulukuuta 2003)

Komissio on yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa tarkastellut huolellisesti Eucomedin toimittamia kolmea tutkimusta. Ne ovat, kuten Eucomed toteaa, riippumattomia tutkimuksia, jotka kuvaavat tekijöidensä eivätkä Eucomedin näkemyksiä.

Kansallisten viranomaisten kanssa käydyissä keskusteluissa niiden ylivoimainen enemmistö korosti, että niiden kokemuksen mukaan tekoniveliä koskevat kliiniset tiedot olivat usein puutteelliset ja että suunnitteluun tehtyjä muutoksia ei useinkaan tarkastettu riittävästi niiden pitkän aikavälin vaikutusten osalta. Viranomaisten näkemyksen mukaan leikkaukseen liittyvät riskit olisi minimoitava.

Koska yhä nuoremmat potilaat saavat tekoniveliä, kansallisten viranomaisten mielestä olisi noudatettava ainoastaan tiukimpia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä.

Keskusteluissa esitetyt asiakirjat eivät viittaa siihen, että tiukemmilla vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä olisi potilaiden kannalta kielteisiä kustannuksiin, saatavuuteen tai innovointiin liittyviä vaikutuksia.

---

(1)  EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/261 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/261

---

(2004/C 70 E/282)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3386/03

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(17. marraskuuta 2003)

Aihe:   Kiinan uusi tuotesertifiointijärjestelmä — tulleihin perustumaton kaupan este

Euroopan teollisuutta huolestuttaa suuressa määrin Kiinan uusi tuotesertifiointijärjestelmä, joka tällä hetkellä kattaa 132 tuotetta. Kyseiset tuotteet (sähkölaitteet ja -komponentit, sähkömekaaniset laitteet, maatalouskoneet, ajoneuvojen renkaat ja lateksituotteet) liittyvät jokapäiväiseen elämään ja terveyteen, eläimiin, kasveihin, ympäristönsuojeluun ja kansalliseen turvallisuuteen.

Kiinassa toimiva Euroopan kauppakamari on todennut, että kymmenen tai kaksitoista konttia on jätetty purkamatta, menettelyjä on viivytetty ja teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviin ongelmiin on vedottu uutta järjestelmää käyttöön otettaessa.

Voisiko komissio kertoa, onko asiasta keskusteltu Kiinan kanssa viimeksi pidetyssä bilateraalisessa huippukokouksessa? Mikäli vastaus on kielteinen, mitä komissio aikoo tehdä, jotta voitaisiin poistaa kyseiset tulleihin perustumattomat kaupan esteet ja varmistaa tuotteiden pääsy Kiinan markkinoille oikeudenmukaisin ehdoin?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio tuntee ongelmat, joita Kiinan uuden tuotesertifiointijärjestelmän soveltaminen maahantuontiin Euroopasta aiheuttaa.

Vuoteen 2002 saakka Kiinassa oli käytössä rinnakkain kaksi tuoteturvallisuuteen liittyvää sertifiointi-järjestelmää.

Maailman kauppajärjestön WTO:n puitteissa tekemiensä sitoumusten mukaisesti Kiina yhdisti vuonna 2002 silloiset järjestelmät ottamalla käyttöön yhtenäisen turvasertifiointijärjestelmän CCC:n (China Compulsory Certificate), jota sovellettiin 1. elokuuta 2003 lähtien kaikkiin Kiinan markkinoille tarkoitettuihin tuotteisiin.

CCC-järjestelmää kritisoivat kuitenkin useat ulkomaalaiset yritykset.

Tietoisena uuden järjestelmän jo ennen sen käyttöönottoa aiheuttamista sekaannuksista komissio kiinnitti useaan otteeseen Kiinan viranomaisten huomion aiheeseen. Näiden menettelyjen takia Kiinan viranomaiset päättivät siirtää uuden pakolliseen sertifiointiin perustuvan järjestelmän voimaan astumista alun perin suunnitellusta toukokuun 1. päivästä 2003 elokuun 1. päivään 2003.

Kuukauden kuluttua järjestelmän käyttöönotosta komissio järjesti Pekingissä seminaarin CCC-sertifioinnista yhdessä Kiinan viranomaisten, asianomaisten eurooppalaisten teollisuusjärjestöjen (auto-, kone- ja elektroniikkateollisuus) sekä jäsenvaltioiden sertifiointielinten kanssa. Tällä seminaarilla voitiin kiinnittää Kiinan viranomaisten huomio niihin ongelmiin, joita eurooppalaiset yritykset maassa kohtaavat, ja siellä hahmoteltiin joukko toimintakeinoja niiden ratkaisemiseksi.

Toimintakeinoja tarkastellaan erityistyöryhmässä, jonka yhteisön ja Kiinan viranomaiset ovat perustaneet teollisuustuotteiden säätelyä koskevan kahdenvälisen vuoropuhelun puitteissa. Työryhmän tehtävä on helpottaa sen osoittamista, että tuotteet ovat yhdenmukaisia Kiinassa voimassa olevien turvallisuussääntöjen kanssa, ja kiinalaisten ja eurooppalaisten asiantuntijoiden, mukaan luettuina teollisuuden edustajat, pitäisi kokoontua sen puitteissa useita kertoja tänä vuonna.

Yhteisö esitti kaupan teknisiä esteitä käsittelevälle komitealle hiljattain, 7. marraskuuta 2003, asiakirjan (1), joka koski järjestelmää Kiinan WTO:hon liittymisen yhteydessä tekemien sitoumusten vuosittaiseksi tarkastelemiseksi, ja pyysi sen yhteydessä Kiinan viranomaisilta selvityksiä eurooppalaisten huolenaiheisiin CCC-sertifioinnin osalta.

Komissio haluaa vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkkailevansa tilannetta jatkuvasti mitä tulee Kiinan markkinoille pääsylle asetettaviin ehtoihin yleensä ja CCC-sertifiointijärjestelmän soveltamiseen eurooppalaisiin yrityksiin erityisesti.

---

(1)  Asiakirja G/TBT/W/227, 6. lokakuuta 2003.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/262 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/262

---

(2004/C 70 E/283)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3394/03

esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle

(17. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eläinten julma kohtelu ehdokasvaltioissa

Tanssivat karhut on vanha ja julma perinne. Bulgariassa lukuisia salametsästyksellä tai pimeiltä markkinoilta hankittuja karhuja koulutetaan julmalla tavalla. Tanssivat karhut ovat tavallisia myös Romaniassa. Yleisesti käytetty koulutusmenetelmä on se, että paksu rautarengas pakotetaan karhun kuonon läpi ja vetämällä renkaasta sille aiheutetaan hirveää kipua. Karhu tanssii välttääkseen kipua. Toinen menetelmä on se, että karhu seisoo hyvin kuumalla levyllä ja samalla soitetaan musiikkia, ja se tanssii välttääkseen tassujen palamisen. Sen jälkeen se tanssii aina musiikkia kuullessaan. Silloin kun karhut eivät esiinny, ne sidotaan ketjulla pieniin häkkeihin, joissa ne eivät voi liikkua, ja niille annetaan vain vähän ruokaa ja vettä. Ymmärtämättömät matkailijat mahdollistavat tämän perinteen jatkumisen maksamalla näistä esityksistä.

Onko komissio kiinnittänyt liittymisneuvotteluissa huomiota siihen, että Bulgaria ja Romania sallivat tällaisen eläinten rääkkäyksen ja rikkovat siten nykyistä Euroopan unionin lainsäädäntöä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 2003)

Komissio pitää valitettavana kaikenlaista eläimiin kohdistuvaa julmuutta. Komissio voi kuitenkin ryhtyä eläinten hyvinvointia koskeviin toimiin vain toimivaltansa rajoissa.

EY:n perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan mukaan eläinten hyvinvointi on otettava huomioon yhteisön maatalous-, liikenne-, sisämarkkina- ja tutkimuspolitiikassa. Eläinten käyttö viihdetarkoituksessa ei kuulu eläinten hyvinvointia koskevan yhteisön lainsäädännön piiriin. Tällaisiin eläimiin kohdistuvan julmuuden ehkäiseminen kuuluu kunkin jäsenvaltion toimivaltaan.

Tämän vuoksi parlamentin jäsenen esittämää kysymystä ei ole voitu ottaa esille liittymisneuvottelujen yhteydessä.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/263 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/263

---

(2004/C 70 E/284)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3400/03

esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle

(11. marraskuuta 2003)

Aihe:   Asetuksen (EY) 1774/2002 tulkinta

Katsooko komissio, että asetuksen (EY) N:o 1774/2002 (1) 5 artiklan g kohta antaa mahdollisuuden käyttää lämpökäsittelyn ohella myös vaihtoehtoisia desinfiointimenetelmiä?

Tunteeko komissio vaihtoehtoisia desinfiointimenetelmiä ja koska niiden voidaan odottaa tulevan hyväksytyiksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(3. joulukuuta 2003)

Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3. lokakuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 5 artiklan 2 kohdan g alakohdassa säädetään, että luokkaan 2 kuuluvat eläimistä saatavat sivutuotteet voidaan hävittää muulla tavalla tai käyttää muuten komiteamenettelyä noudattaen annettujen sääntöjen mukaisesti asianomaisen tiedekomitean kuulemisen jälkeen. Kyseiset tavat tai keinot voivat joko täydentää saman 5 artiklan 2 kohdan a—f alakohdassa säädettyjä tapoja tai keinoja tai korvata ne.

Näin ollen lämpökäsittelyn ohella myös vaihtoehtoiset menetelmät voidaan sallia, jos niistä on tehty tieteellinen riskinarviointi ja jos ne on tällaisen arvioinnin perusteella todettu turvallisiksi eläinten terveyden ja kansanterveyden sekä ympäristön kannalta.

Komissio on vastaanottanut tällaisten menetelmien hyväksymisestä joukon hakemuksia, jotka on lähetetty lausuntoa varten tieteelliselle ohjauskomitealle. Tieteellinen ohjauskomitea on antanut lausuntoja, joiden pohjalta komissio keskustelee jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten kanssa joidenkin menetelmien hyväksymisen edellytyksistä. Lupia odotetaan myönnettävän lähitulevaisuudessa.

---

(1)  EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/264 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/264

---

(2004/C 70 E/285)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3405/03

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(17. marraskuuta 2003)

Aihe:   Rakennerahastojen hallinnointi

Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä viranomaiset on nimetty tavoitteisiin 1, 2 ja 3 liittyvistä rakennerahastotoimista (2000—2006) vastaaviksi maksu- ja hallintoviranomaisiksi Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Ranskassa ja Saksassa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2003)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/264 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/264

---

(2004/C 70 E/286)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3487/03

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Ranskan toimet muista EU-maista tulevaa sianlihaa vastaan

Sianlihan kuljetukset Ranskaan ovat viime aikoina häiriytyneet vakavasti ranskalaisten maanviljelijöiden kovien otteiden johdosta: kuorma-autoja on pysäytetty, lihankäsittelylaitoksiin on tunkeuduttu ja Alankomaista, Espanjasta, Tanskasta ja Saksasta peräisin olevaa sianlihaa on tuhottu. Koska Ranskan poliisi ei puutu asiaan ei kyseisenlaisia toimia saada loppumaan ja näin sianlihan vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa koskevat häiriöt voivat jatkua.

Miten Euroopan komissio aikoo saada tämän vapaan liikkuvuuden häiriön loppumaan?

Miksi Euroopan komissio odottaa näin pitkään, ennen kuin se ottaa tämän sisämarkkinoiden häiriön puheeksi Ranskan viranomaisten kanssa?

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/264 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/264

---

(2004/C 70 E/287)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3540/03

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(24. marraskuuta 2003)

Aihe:   Sisämarkkinoiden vääristyminen (lihamarkkinoilla) Ranskassa

Viime viikkoina ranskalaiset siankasvattajat ovat toistuvasti käyttäneet kovia otteita alankomaalaisen, espanjalaisen ja saksalaisen sianlihan tuontia vastaan. Syynä on heikko markkinatilanne Euroopassa. Lihaa kuljettavia rekka-autoja on pysäytetty, lihaa on tuhottu ja ajoneuvoja vahingoitettu. Lisäksi mielenosoittajat ovat tunkeutuneet useisiin ranskalaisiin lihanjalostamoihin ja valintamyymälöihin, joissa tuontilihan varastot on tuhottu.

Lisäksi on uhattu jatkaa voimatoimia, mikäli edelleen jalostetaan ja myydään muuta kuin ranskalaista lihaa. Näin ollen on sanottu irti muissa Euroopan valtioissa toimivien yritysten kanssa tehtyjä toimitussopimuksia. Tähän asti Ranskan viranomaiset ovat kieltäytyneet puuttumasta sisämarkkinoita vääristäviin toimiin. Omien markkinoiden suojaaminen ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden estäminen vaarantaa vakavasti sisämarkkinoiden toiminnan (sian)liha-alalla. Vakuutus kattaa lyhytaikaiset vahingot, mutta pitkällä aikavälillä lihanjalostusteollisuuden menekki laskee.

Näin ollen alankomaalaiset ja muut viennin harjoittajat joutuvat välttämään Ranskaa, ja Ranskan siankasvattajat saavuttavat tavoitteensa eli tuonti lopetetaan. On mahdollista, että tilanteen seurauksena alan työpaikkoja menetetään naapurimaissa. Euroopan komission on ryhdyttävä toimiin, kun otetaan huomioon sisämarkkinoille aiheutetut vahingot ja uhkaava rikollisten toimien uusiminen.

Mikäli asiaan ei puututa ajoissa, on mahdollista, että naapurivaltioiden lihantuottajat ryhtyvät vastaavanlaisiin toimiin sellaisia ranskalaisia tuotteita kuin viiniä, samppanjaa ja juustoja vastaan. Asiaan olisi pian puututtava, jotteivät monen Euroopan kansalaisen joulujuhlat menisi pilalle.

| 1. | Onko komissio tietoinen kuvatusta huolestuttavasta tilanteesta Ranskassa? |
| --- | --- |

1.

Onko komissio tietoinen kuvatusta huolestuttavasta tilanteesta Ranskassa?

| 2. | Katsooko komissio, että ranskalaisten karjankasvattajien ja Ranskan viranomaisten toiminta loukkaa tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta ja näin ollen vääristää pahasti sisämarkkinoita? Mikäli vastaus on kielteinen, mitkä ovat sen perustelut? |
| --- | --- |

2.

Katsooko komissio, että ranskalaisten karjankasvattajien ja Ranskan viranomaisten toiminta loukkaa tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta ja näin ollen vääristää pahasti sisämarkkinoita? Mikäli vastaus on kielteinen, mitkä ovat sen perustelut?

| 3. | Ranskan viranomaisten asenne on passiivinen, sillä he eivät puutu kyseisiin vakaviin kaupanesteisiin. Aikooko komissio ryhtyä toimiin asian suhteen? Mikäli vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo lähiaikoina tehdä? Mikäli vastaus on kielteinen, miksi komissio ei halua puuttua asiaan? |
| --- | --- |

3.

Ranskan viranomaisten asenne on passiivinen, sillä he eivät puutu kyseisiin vakaviin kaupanesteisiin. Aikooko komissio ryhtyä toimiin asian suhteen? Mikäli vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo lähiaikoina tehdä? Mikäli vastaus on kielteinen, miksi komissio ei halua puuttua asiaan?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-3487/03 ja P-3540/03

(16. joulukuuta 2003)

Eräät taloudelliset toimijat ovat aivan hiljattain tehneet komissiolle valituksen arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomasta ongelmasta.

Koska komissiolla ei ole tarkempia tietoja, joiden avulla se voisi toteuttaa tarvittavat esiin tuotua ongelmaa koskevat tutkimukset, se on pyytänyt näiltä toimijoilta 26. marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä lisätietoja esitettyjen häiriöiden päivämäärien, tapahtumapaikkojen sekä tarkan luonteen selvittämiseksi.

Nämä tiedot ovat komissiolle välttämättömiä EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa kiellettyjen esteiden toteamiseksi. Jos tällainen este todetaan, ja se osoittautuu jatkuvaksi, komissio tutkii, onko asianmukaista soveltaa sisämarkkinoiden toimivuudesta jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7 päivänä joulukuuta 1998 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2679/98 (1). Asetuksen tarkoitus on vahvistaa nopeuden ja tehokkuuden osalta tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen toteutumista tämänkaltaisten häiriöiden torjumiseksi.

Tosiasiallisen ja oikeudellisen tilanteen analyysi riippuu näistä tiedoista. Komissio tekee asianmukaiset päätelmät tietoihin tutustuttuaan.

---

(1)  EYVL L 337, 12.12.1998.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/265 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/265

---

(2004/C 70 E/288)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3514/03

esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(25. marraskuuta 2003)

Aihe:   Rakennerahastosta rahoitettu kurssi

Napolilaisessa koulutuslaitoksessa Istituto nazionale di formazione per le imprese culturali alkoi 11. marraskuuta 2002 kansallisen toimintaohjelman painopiste-alueen III toimen III 6/D hankkeen 5387 puitteissa kurssi nimeltä ”Content Specialist & Designer-Specont”, jota rahoitettiin Euroopan sosiaalirahastosta.

Hakemusten perusteella valitut kurssin osanottajat, eivät ole saaneet sovittua opintorahaa (10 389,14 euroa), sillä opetusministeriö on katsonut kurssista vastanneen Palladinon aiempien oikeusjuttujensa vuoksi epäluotettavaksi henkilöksi. Opetusministeriö päätti 30. huhtikuuta 2003 (20 päivää ennen kurssin päättymistä) katkaista rahoituksensa ja peruuttaa kurssin.

Näiden tietojen perusteella katsooko komissio, että riippumatta siitä mitä mieltä kurssin vetäjästä Palladinosta ollaan, ei pidä evätä 19 valintaprosessin läpäisseeltä naiselta opintorahaa ja heidän kurssilta saamansa todistuksen hyväksymistä?

Onko komissio samaa mieltä siitä, että kurssin 19 työttömän osanottajan oikeuksia on suojeltava, sillä heidät valintansa tapahtui sääntöjen mukaisesti ja he halusivat vain hyödyntää rakennetukien turvin tarjottua mahdollisuutta?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/266 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/266

---

(2004/C 70 E/289)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3537/03

esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   Hotellien paloturvallisuus

Lokakuussa 2000 komissiolle laaditussa raportissa analysoitiin hotellien paloturvallisuudesta vuonna 1986 annettujen suositusten vaikutuksia ja todettiin, että suosituksilla ei ollut kyetty luomaan yhtenäistä paloturvallisuuden tasoa. Myöhemmin komissio tunnustaa kesäkuussa 2001 antamassaan kertomuksessa, että hotellien paloturvallisuutta on tarpeellista parantaa kaikkialla EU:ssa. Milloin komissio aikoo ehdottaa hotellien paloturvallisuutta koskevaa direktiiviä varmistaakseen yhdenmukaisen ja riittävän suojelun tason kaikille Euroopan kansalaisille, jotka asuvat tai työskentelevät hotelleissa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Jacksonin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3172/03 (1).

---

(1)  EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 271.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/266 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/266

---

(2004/C 70 E/290)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3538/03

esittäjä(t): Edward McMillan-Scott (PPE-DE) komissiolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe:   Eläkkeet

Missä muissa jäsenvaltioissa kuin Belgiassa on käytössä tarveharkintaan perustuva harkinnanvarainen eläkejärjestelmä?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(15. joulukuuta 2003)

Vanhuksille taataan jonkinlaiset vähimmäistulot kaikissa nykyisissä Euroopan unionin viidessätoista jäsenvaltiossa. Tulot voivat muodostua esimerkiksi kiinteämääräisestä eläkkeestä, joka myönnetään asumisen perusteella (Alankomaat, Tanska), eläkemaksuihin perustuvasta vähimmäiseläkkeestä (johon sovelletaan eläkemaksuvuosia koskevaa vähimmäisedellytystä) tai tarveharkintaisesta sosiaaliavustus-etuisuudesta. Yhdellä jäsenvaltiolla voi olla useita erilaisia eläketurvajärjestelmiä.

Komission ja neuvoston yhteinen kertomus riittävistä ja kestävistä eläkkeistä hyväksyttiin maaliskuussa 2003 (1). Kertomukseen sisältyvässä taulukossa 1 esitetään jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamia tietoja erilaisista vanhuksia koskevista vähimmäistulotakuista. Taulukossa ilmoitetaan jokaisen jäsenvaltion kohdalla, sovelletaanko tulotakuisiin tarveharkintaa vai ei. Lisätietoja asiasta saa vuonna 2001 julkaistusta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Euroopan talousalueen sosiaalista suojelua käsittelevästä Euroopan komission Missoc-kertomuksesta (2).

---

(1)  Saatavana Internet-sivustossa: http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/pensions/index_en.htm.

(2)  Saatavana Internet-sivustossa: http://europa.eu.int/comm/employment_social/missoc/index_en.html.

---

| 20.3.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 70/267 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 70/267

---

(2004/C 70 E/291)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3931/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe:   Kesän 2003 metsäpalojen tuhoamien alueiden ennallistaminen

Kesällä 2003 tulipalot tuhosivat Portugalissa 410 000 hehtaaria sen pinta-alasta eli 5 prosenttia maa-alasta ja 12 prosenttia metsä-alasta. Useita Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita, kuten korkkitammi-, rautatammi-, ja tammimetsiä tuhoutui. Ihmisiä ja eläimiä kuoli, asuntoja ja viljelyksiä tuhoutui Portugalin maaseudun haavoittuvimmilla ja köyhimmillä alueilla.

Avustusrahastosta saatu tuki on ollut erittäin tarpeellinen, mutta se ei riitä kattamaan tämän korvaamattoman arvokkaan luonnonperinnön ja uhanalaisen maaseudun talouden ennallistamista koskevia tarpeita.

Budjettivaliokunnan kokouksessa, jossa käsiteltiin avustusrahastosta Portugalille myönnettävää tukea, sanottiin, että Portugalin rakennerahastomäärärahoista budjetoidaan uudelleen 1,8 miljardia euroa tulipalojen aiheuttamien vahinkojen korjaamista varten.

| 1. | Miksi vuosiksi 2000—2003 budjetoituja, edelleen käyttämättä olevia rakennerahastomäärärahoja ei voida käyttää tähän tarkoitukseen? |
| --- | --- |

1.

Miksi vuosiksi 2000—2003 budjetoituja, edelleen käyttämättä olevia rakennerahastomäärärahoja ei voida käyttää tähän tarkoitukseen?

| 2. | Ovatko Portugalin viranomaiset jo tehneet konkreettisia ehdotuksia näiden 1,8 miljardin euron käytöstä ja onko kyseinen summa tarkoitettu tuhoutuneiden alueiden luonnonperinnön ja maaseudun talouden ennalleen saattamiseen? |
| --- | --- |

2.

Ovatko Portugalin viranomaiset jo tehneet konkreettisia ehdotuksia näiden 1,8 miljardin euron käytöstä ja onko kyseinen summa tarkoitettu tuhoutuneiden alueiden luonnonperinnön ja maaseudun talouden ennalleen saattamiseen?

| 3. | Millä muilla tavoin komission mielestä tuhoutuneiden alueiden ennallistamista voitaisiin tukea, kysehän on suoraan Portugalin mutta myös yleisesti yhteisön edusta? |
| --- | --- |

3.

Millä muilla tavoin komission mielestä tuhoutuneiden alueiden ennallistamista voitaisiin tukea, kysehän on suoraan Portugalin mutta myös yleisesti yhteisön edusta?

Michel Barnier komission puolesta antama vastaus

(14. tammikuuta 2004)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.

---